Režie:
Irwin WinklerScénář:
Irwin WinklerKamera:
Michael BallhausHudba:
James Newton HowardHrají:
Robert De Niro, Annette Bening, George Wendt, Patricia Wettig, Sam Wanamaker, Luke Edwards, Chris Cooper, Ben Piazza, Martin Scorsese, Barry Primus (více)VOD (1)
Obsahy(1)
V 50. letech v Hollywoodu řádil Výbor pro vyšetřování neamerické činnosti, pátrající po komunistech mezi umělci. Tento „hon na čarodějnice“ zasáhne i do života režiséra Davida (Robert De Niro) a jeho ženy. David se vrací do Los Angeles s vynikajícím scénářem. Netuší však, že i on je zapsán na černé listině podezřelých. Cítí houstnoucí napětí mezi kolegy a přáteli a ocitá se uprostřed složité hry, plné intrik a nenávisti. Davida sleduje FBI, je odvolán z natáčení filmu a nakonec je předvolán k výslechu. (HBO Europe)
(více)Recenze (31)
Totéž jako Rittův film Na černé listině (1976), jen bez allenovského humoru. Co se týká samotného závěrečného slyšení před Senátním výborem pro neamerickou činnost, je De Niro jako vždy skvělý, Woody Allen to ovšem ve zmíněném snímku pojal ještě úderněji. A ten western, na nějž byla De Nirova postava ostrakizovaného režiséra najata, nápadně připomínal V pravé poledne. ()
"NEPLEŤTE SI REALITU S NĚKTERÝM ZE SVÝCH FILMŮ." Jedna z těch méně hezkých kapitol z americké historie, na druhou stranu povedený film o ní pojednávající. A zase to táhne ten De Niro, jemuž si krátce herecky zasekunduje také spřízněná duše, převážně režisér, Martin Scorsese (a ostudu mu věru nedělá - povedené)... I když film vlastně není o příjemných věcech, dívá se na něj dobře, je pěkně obstaraný, výpravu má povedenou, není špatně napsaný a i ve vypjatých situacích působí střídmě. 85% ()
Méně známý De Nirův film (podívejte se, jaké skvosty na přelomu osmdesátých a devadesátých let natočil, a bude vám jasné, že něco prostě muselo ze světla poodstoupit), ale stále velmi dobrý film, který byl v době vzniku podle všeho mnohem důležitější než dnes. Kdyby šla atmosféra strachu více do hloubky, bylo by to ještě lepší, ale ani tak se rozhodně nejedná o ztracený čas, protože výkon Roberta De Nira je bezchybný a finále v soudní síni strhující. ()
Zatímco ve východním bloku honili komunisté imperialistické špiony, buržoázní nacionalisty, trockisticko-sionistické spiklence a všechny další typy třídních nepřátel, tak ve Spojených státech se přesně tím samým stylem pronásledovali komunisti a organizovaly se s nimi monstrprocesy. Tento snímek docela hezky vykresluje atmosféru oné děsivé doby počátku 50. let. Příběh mě bavil, ale na to o jaké se jedná téma a jaký potenciál toto téma skrývá, tak mohl být ještě silnější a dramatičtější. Závěrečné slyšení před HUACem nemělo chybu. Celkově vzato bych dal tři hvězdičky, ale za DeNira a skvělou dobovou atmosféru musím ještě jednu přidat. ()
Docela šílená nespravedlnost vládla 50.létům očividně všude po světě. USA to postihlo v menším měřítku, také tam nešlo úplně o holý život, jako u nás, přesto ten zběsilý hon na nepřátele režimu zničil dost nevinných lidí. A nejtěžší pak bylo se morálně nezlomit a nezaprodat. Předem vinni je tedy sice tématem nesmírně důležitý film pro paměť národa, méně nadšení už však vyvolává nijak výjimečné provedení. Každopádně je radost sledovat tradičně skvělého DeNira v nejlepší formě. ()
Galerie (20)
Zajímavosti (10)
- Automobil paní Nolanové, Chevrolet z roku 1941, má být vybaven automatickou převodovkou Powerglide. Powerglide nebyl na Chevroletech nabízen až do roku 1950. (Zetwenka)
- Abraham Polonsky, oběť černé listiny, byl tak uražen, že Irwin Winkler změnil hlavní postavu z člena komunistické strany na liberála, že nejenže nechal své jméno z filmu odstranit, ale také odmítl uznání výkonného producenta, které by přineslo značný zisk. Polonsky byl v tisku velmi hlasitý ohledně svého hněvu na Winklera a jeho nesouhlasu s výsledným filmem. (Zetwenka)
- Podle článku „McCarthyism Made Simple“ od Jonathana Rosenbauma publikovaného v „The Chicago Reader“ byl tento snímek „prvním hollywoodským filmem věnovaným v plném rozsahu černé listině filmového průmyslu“. Předchozí film režiséra Martina Ritta The Front (1976) se zabýval televizí. (Zetwenka)
Reklama