Režie:
Edward ZwickScénář:
Kevin JarreKamera:
Freddie FrancisHudba:
James HornerHrají:
Matthew Broderick, Denzel Washington, Cary Elwes, Morgan Freeman, Andre Braugher, Donovan Leitch Jr., Alan North, Bob Gunton, Cliff De Young, John Finn (více)VOD (3)
Obsahy(1)
Jedna věc je bojovat proti otroctví, druhá zbavit se vlastních předsudků… Americká občanská válka, druhá polovina 19. století. Mladý kapitán federální armády Robert Gould Shaw přežije zranění v bitvě díky pomoci černošského hrobníka Johna Rawlinse. Po svém zotavení je povýšen a stane se velitelem první jednotky, složené výhradně z černošských vojáků. Na pomoc s velením 54. dobrovolného pěchotního pluku povolá svého přítele z dětství, majora Cabota Forbese. Válka Severu proti Jihu je v plném proudu a to mimo jiné znamená, že vojáci černé pleti, oblečení v unijní uniformě, budou nepřítelem bez milosti popraveni, stejně jako jejich bílí velitelé… (Česká televize)
(více)Recenze (184)
Ed Zwick je prostě šikulka.. tedy spíš byl.... ()
Na Posledního samuraje z dílny stejného režiséra tomu ždibec schází, ale i tak filmový masterpiece. Je mi až s podivem, že se mi tento film tak dlouho vyhýbal, až nedávno jsem ho náhodou našel. Filmů s tématikou Občanské války v USA moc člověk nenajde, napadá mě třeba Lincoln, což se shodou okolností vyznačuje podobnými prvky. Od Glory nečekejte film plný bojů, výbuchů a krvavých přestřelek. Samozřejmě to i tady hraje určitou roli, ale prvotně film "válčí" v psychologických vodách, změnách charakteru (Broderick nejlepší postavou filmu, jednoznačně) a také zde hlavní hrdina svádí bitvu s předsudky vůči černošským vojákům pod svým velením. Jedná se o komorní drama soustředěné na herecké výkony, ale komu to může vavit ? Broderick si mě svým výkonem získal, zdatně mu sekundoval Freeman a perfektní Washington. Film se může také pyšnit naprosto luxusním soundtrackem od Hornera, podle mě jeden z nejkrásnějších hudebních motivů vůbec. Závěrečná bitva mě tak trochu emocionálně skolila, neboť jsem věděl, že happyend se nedostaví. Úžasný lidský film, kde si každý divák uvědomí, že válka je obecně nesmyslná, zde notabene ten styl vedení (ty náběhy vstříc smrti mi rvaly oči, strašná strategie). Po dlouhé době film, který mě nefalšovaně odstřelil. Za mě dávám 89 % ()
Je už velmi dobrým zwickem, že k filmům Edwarda Zvyka přistupuji s velkým očekáváním. A po Glory začínám doufat v jeho návrat k výpravným válečným filmům z 19. století, protože málokdo zvládá skloubit patos, psychologii a odzbrojující teror války tak jako tento nedoceněný mistr režisér. Herecky tomu samozřejmě vládne mladý Denzel a jeho psychologicky velmi komplexní vojín Trip. První Oskar rozhodně zasloužený, protože co tenhle chlap i v tak mladém věku zahrál jen výrazem tváře a očima, to se nedá replikovat. A Broderick? Inu, vyložený přehmat to nebyl, ale určitě se dal najít někdo lepší. ()
Jeden z najlepších filmov, ktorý sa zaoberá americkou občianskou vojnou. Aj keď sa film pomalšie rozbieha, tak skvelé herecké výkony a podmanvá hudba tomu pridávajú. 8/10 ()
Glory je zvláštní snímek. Na jednu stranu zapadá do kategorie poctivé filmařiny. Buduje postavy, vystavuje zápletku, hýčká si vaše emoce a postupně se dostává k bodu, kdy má přijít vrchol. Až na to poslední se vše více či méně daří. Film obsahuje skutečně silné momenty, které vás nutí se zamyslet. Ale nedokáže z nich vytěžit maximum. Možná tolik ani nechtěl. Když bych si měl lehce protiřečit, tak vlastně Glory pochválím za to, že není povrchní a prvoplánový. Kde ale děj, v mém případě, nevtáhl je závěrečná bitva. Bohužel jsem zůstal na gauči a neúčastnil jsem se ji. Prostě mezi mnou a děním na obrazovce zůstal prostor. A to je škoda. Celkově, ale film rád doporučím. 70 procent v rámci dalšího povedeného filmového rande s IceQueen. ()
Glory je vynikající filmovou záležitostí z dob, kdy filmy bojující proti rasismu nebyly tlačeny na sílu a hlavně, byly kvalitní. Broderick jako Shaw byl vynikající a kvarteto hlavních hrdinů z čtyřiapadesátýho (v čele s Denzelem a Morganem) ani o píď nezaostávají. Právě postavy, jejich postupný vývoj charakterů a interakce pozvedávají film o kus výš. Výborná záležitost s velmi dobrou atmosférou, přičemž smutný osud "zbytečné bitvy" měl přeci jen svůj smysl. Soška pro Denzela za jeho bičující scénu zasloužená, ty emoce jsem cítil i já. ()
Edward Zwick zvládá snímky napěchované patriotismem či různými formami nacionalismu na jedničku a není se čemu divit, že mu byla svěřena režie filmu, který poukazuje na dvě z nejbolavějších míst americké historie (Americká občanská válka + problém rovnoprávnosti Afroameričanů). Snímek pojednává o formování prvního černošského regimentu v řadách armády Unie v době Americké občanské války, tedy v době, kdy američtí otroci ještě nebyli ústavně definitivně osvobozeni. Snímkem prostupuje společenský kontext a problém rasové nesnášenlivosti, nerovnoprávnosti a vzájemné nenávisti. Na druhou stranu Zwick z mého pohledu nepochopitelně nedostatečně uvádí do kontextu a přehlíží určité historické skutečnosti, které jsou podstatné. Například, že prohlášení Abrahama Lincolna z roku 1862 o osvobození otroků ve "vzbouřeneckých státech" (platné od začátku roku 1863 - v celé Unii bylo otroctví zrušeno až kompletní ratifikací 13. dodatku Ústavy v roce 1865), které následovalo po úspěšné bitvě u Antietamu, byla vlastně zamaskovaná snaha o získání dalších vojenských sil, kterých při krvavosti tohoto konfliktu houfem ubývalo. Tudíž to byl zcela logický krok, který měl přilákat afroamerické otroky ze států Konfederace do řad armády Unie, způsobit rozvrat ve státech Jihu a následně dát najevo, že od této chvíle se stává podmínka zrušení otroctví jedním ze dvou hlavních motivů k vedení války. Mimochodem to také přispělo k tomu, že bylo znemožněno Británii či Francii podpořit Jih, jelikož by to znamenalo jejich podporu otroctví, které samy již ve svých koloniích zrušily. Je tedy naprosto zřejmé, že záměr nasadit afroamerické oddíly by byl uskutečněn i bez odvahy 54. regimentu v bitvě u Fort Wagneru. Těch nejasností nalezneme více, ale to nemusí být pro každého to nejpodstatnější. Mnohem větší problém je, že v tomto snímku je až moc patosem nasáklých proslovů, monologů a hesel. Osobně s jistou míru patriotismu (který neodmyslitelně patří k americké výjimečnosti) nemám problém, ale zde se mi toho zdálo především ve druhé části filmu opravdu moc (zřejmě tedy jde o kvantitu těchto projevů). Jinak Washington a Freeman jsou bezvadní a překvapilo mě i bílé osazenstvo v čele s Broderickem, který se úlohy plukovníka Roberta Goulda Shawa zhostil na jedničku. I přes tyto výhrady se jedná o kvalitní snímek, který má co nabídnout (bojové scény jsou natočené výborně). 7/10! ()
Glory jde bohužel zcela mimo mne, jako všechny filmy, kde od začátku přesně víte nejen to, kdo je dobrý a kdo špatný, ale také to, jakým směrem se bude vyvíjet děj. Takhle to dopadne téměř vždycky, když někdo začne točit dílo s obrovským humánním poselstvím - dříve nebo později sklouzne do uslzeného patosu a místo filmu tak vznikne těžkopádný žulový pomník. S takovou výzvou si vědí rady pouze nečetní géniové - a Edward Zwick nikdy géniem nebyl. ()
Takový hezký, patetický film, který ukazuje, že černoši jsou podle všeho lepší herci. Alespoň tedy v tomto případě. Morgan Freeman je skvěle minimalistický, Denzel Washington zase úchvatně komplexní. Ale překvapil mě i Matthew Broderick, které jsem takhle asi ještě hrát neviděl. A to není černoch! ()
Vynikající válečný film o strastech jedné z prvních černých jednotek v Americké armádě při občanské válce. Přímo od vlády přišel rozkaz sestavit jednotku z osvobozených otroků a postavit jí proti rebelujícím Jižanským vojákům. Po tvrdém výcviku, plném ústrků pro muže i jejich velícího důstojníka přichází rozčarování v podobě nechutě vyšších míst k jejich nasazení v boji. Sami sebe považují za vojáky rovnocenné ostatním. Bílý v nich však stále vidí otroky, navzdory protiotrokářské politice Severu. Film byl inspirován skutečnými jednotkami. postava plukovníka Shawa přímo vychází z reálného důstojníka. ()
Zajímavý pohled na válku Severu proti Jihu. 1) Klasický americký patetický doják ukazuje, jak se tvořila americká duše. To Amíci umějí._____ 2) Přihoďte výbornou hudbu 36letého Jamese Hornera._____ 3) Příjemní 27letý Matthew Broderick (šéf pluku Shaw) i 35letý Denzel Washington (rebel) to jistí. ()
V celku opomíjený a moc neznámý film, který mě mile překvapil. "Padesátčtyřka" se stala mou druhou nejoblíbenější filmovou vojenskou partou hned po slavném Éčku z Bratrstva neohrožených a třetí nejoblíbenější partou afroameričanů po Wu-Tangu a basketbalovym týmu Miami. Morgan, Denzel, koktavej RonReaco Lee a Andre? Rota snů, ještě mi tam trošku chyběl Will Smith a bylo by to geniální, ale kde v tu dobu byl.... k tomu rozklepanej a zároveň nebojácnej Matthew, k tomu hromada patriotismu, klavír Jamese, Based on true story a Zwickova režie a výbornej film byl na světě. S 80% procentama mohu s klidem v duši souhlasit. ()
zwick vzdy rad balancuje na hranici hroznej sentimentality, co mu niekedy vychadza (last samurai), ale dost casto sa stane ze to prezenie (legend of fall)... glory sa to vacsinou dari i ked nastanu momenty co to trochu prehanaju (slzopudne sceny ala placuci denzel) s tou sentimalitou nie je ich tolko aby vam glory znechutily... pravdepodobne najlepsi film o obcianskej vojne hlavne vdaka silnej hereckej zostave (freeman a washington su skvely, elwes ujde a iba broderick obcas posoby ako vyorana mys) a inak istej zwickovej rezii (hornerov soundtrack sa tiez snazi ale ku koncu sa mi zdalo ze zacal vykradat carla orffa, typicky horner) ()
Solidní válečné drama, které ale vůbec ničím nepřekvapí. Edward Zwick podobné filmy umí, takže po technické stránce opravdu není problém, protože dobová atmosféra je parádní, výprava je potřebně opulentní a podobně i kamera je nádherná a tím pádem je i vizuál naprosto skvělý. Hodně výrazná je hudba Jamese Hornera, k níž se v závěru přidávají i nádherné chlapecké sbory, což je chvílemi mrazivé. Radost udělá i výborná akce a velkolepé bojové scény, kterých je ale trochu málo, nicméně jsou poměrně nekompromisní a v rámci možností krvavé, navíc skvěle natočené. Výsledku výrazně pomáhá i obsazení, v němž kralují výteční Denzel Washington a Morgan Freeman, kompletně celý černošský casting je ovšem vynikající. O to větší je škoda, že hlavní roli sehrál unylý a zoufale nevýrazný Matthew Broderick, který hodně zaostává. Celé je to ale dost unylé a tempo je až na akci zbytečně pomalé a takových patnáct minut určitě mohlo zůstat ve střižně, protože dialogů a trochu nudných scén je tu přece jen až moc. Všudypřítomný patos se dá odpustit, protože není tak kýčovitý a prvoplánový, víc mrzí dost šablonovitý a předvídatelný příběh. Nebýt závěrečné velkolepé akce v pevnosti, která měla skvělý náboj, uhrančivý hudební doprovod a čišela z ní poctivá filmařina, asi by bylo hodnocení o hvězdičku nižší, takhle se ale Glory na ty čtyři a 70 % dostane. ()
Historicko-válečná dramata byla vždy Zwickovou parketou a zde to opět potvrzuje. Přes velice rozvleklý rozjezd se s příchodem prvního střetu situace zlepší v tempu, atmosféře i hereckých výkonech. Matthew Broderick je totiž po většinu filmu jeden z charakterově nejplošších velitelů, co jsem kdy viděl. Plukovník, kterého hraje, sice pravděpodobně nebyl žádný generál Maximus, ale stále to není důvod, aby jeho výkon byl tak nicneříkající. Naštěstí to zachraňuje černá eskadra s Freemanem a především Washingtonem. To jemu jsem roli bývalého otroka věřil bez debat. ()
Filmy E.Zwicka jsou řemeslně dobře udělané, většinou silně herecky obsazené, mají také nemalý myšlenkový potenciál, hezky se na ně kouká, ale přesto jim něco chybí do pětihvězdičkové nezapomenutelnosti. Kdybych měl vybrat 1 nejlepší, bylo by to právě drama z americké občanské války, které vypráví o setření rasových rozdílů (v boji i ve smrti), doprovázené oceňovanou hudbou J.Hornera (zejména za použití chlapeckého sborového zpěvu při finálním útoku). ()
poštovský panáček Broderick (jakožto jediná "reálná" postava zde) byl ze začátku trochu kretén,ale postupem času se z toho dostal a spolu se svým černošským plukem dokázal velkou porci odvahy.Nejsem zrovna expert na občanskou válku,takže nedovedu posoudit jak moc se Glory opírá o realitu,ale kouká se na to celkem hezky a ty dvě hodiny utečou jako nic.Ani moc nevadí,že se na filmu přeci jen podepsal zub času,takže v určitých momentech vypadá zastaraleji,než jiné třicet let staré snímky.Je navíc fajn vidět mladého Denzela,mladého Braughera a nebo mladšího Freemana..70% ()
Asi jeden z najlepších vojnových filmov v histórii kinematografie. Záver keď dobyvajú pevnosť je ohromujúca. A výbornou hudbou k tomu. 9/10 ()
Překrásný dojemný film, který slouží jako výkladní skříň černošských herců a dnes zapomenutého Brodericka s Elwesem. Horner se Zwickem vytvořili kouzelnou atmosféru. A potvrzuje to mou teorii, že se mezi 85 a 95 prostě točily nej filmy. 9/10 ()
Edward Zwick je zručný režisér, takže se nedivte, že vám zprvu unikne, že se jedná jen o milionkrát použitý námět, kdy se parta loserů přes všechny nástrahy vypracuje a v závěru to všem natře. Přesto nemůže jinak, neboť režisér to umí jak s herci (Washington a Freeman své klišovité postavy zvládli na výbornou), tak i s patosem a klišé. ()
Reklama