VOD (1)
Obsahy(1)
Moderní zpracování středověké německé legendy o krysaři, který ztrestá hříšné a zpupné město Hammeln. Je to jeden z nejnáročnějších filmů, které kdy byly ve světě animovaného filmu natočeny. Expresivně, dramaticky stylizované loutky a scény se stávají krutým obrazem života, z něhož vymizel cit a láska. Film Krysař patří plným právem mezi základní díla české i světové animované tvorby. (oficiální text distributora)
(více)Recenze (140)
Výtvarné provedení bere dech, ale dechberoucí je i příběh samotný - režisérovi se podařilo natočit mýtopoetické vyprávění, které rozhodně není jen jednoduchou alegorií, ale přitom má archetypální, symbolické rozměry. Dotýká se především lidské bídy a zkaženosti, ale nepostrádá ani záblesky světla. Velmi silné, mnoha způsoby interpretovatelné a přitom na jednoduché mravní poučky neredukovatelné dílo. Skvělá harmonie formy a obsahu. ()
Kam se na tohle hrabou dnešní moderní animáky.Nemá to kdovíjak krásnou animaci,ale má svoje kouzlo a je to opravdu umění rozpohybovat všechny ty loutky.Atmosféru to má tak hustou že by se katanou musela krájet a hudbou dokonale chmurnou.Je to opravdu nejlepší český animovaný film??Nevím,nemohu posoudit,ale to co ve mně film zanechal ho pro mě zařazuje mezi nejlepší filmy co kdy u nás vznikly. ()
S určitostí se musí uznat, že československá, potažmo česká animovaná a loutková tvorba nemá ve světě konkurenci a mnozí zahraniční tvůrci si berou za vzory právě české mistry (např. Jan Švankmajer, Garik Seko, Karel Zeman, nebo právě Jiří Barta). Jeho snímek Krysař je vyjímečný nenapodobitelný kousek, expresivně ztvárněný loutkový horor s výrazně stylizovanými kulisami, vyprávějící středověkou legendu o krysaři, který ztrestá hříšné město Hammeln. Film je zvláštní i tím, že se v něm nemluví a různé zvuky, kvílení a pazvuky geniálně vyluzují Oldřich Kaiser, Jiří Lábus, Michal Pavlíček, Vilda Čok a Michael Kocáb. To je kapitola sama pro sebe, stejně jako hudba, o kterou se postarali již zmínění umělci Pavlíček s Kocábem a Jiří Stivín obstaral tklivé a chaotické zvuky krysařovi flétny. S animací vypomohla nestorka loutkové školy Vlasta Pospíšilová. Vpravdě unikátní záležitost! ()
Když má člověk vizi a odvahu zpracovat všem známou látku originálním způsobem, je to vždycky dobře. A Jiří Bárta ji měl. Už jenom to samotné město je vyobrazeno výborně, stejně jakou jsou zpracovány lidi v něm žijící. K tomu si ještě připočtěte ponurou atmosféru a opravdu výbornou hudbu a vyjde vám z toho film, ze kterého budete mít chvílemi husí kůži. ()
Krysařovskou látku (včetně Dykovy novely) považuji z mnoha důvodů víceméně za nezfilmovatelnou - spousta věcí, které si člověk při čtení představuje ve své fantazii (zvuk krysařovy píšťaly, zkáza měšťanů, samotný vzhled Krysaře), dostává ve filmové podobě nepřijemně konkrétní podobu. Bartův Krysař je sice výtvarně zajímavý, ale osobně se mi do vkusu příliš netrefil, a představoval bych si to přece jen jinak. Navíc mi vadilo, že je to bez mluveného slova (nemluvenou animovanou tvorbu jsem neměl rád už jako dítě) - resp. nepochopil jsem, proč postavy mluví jakousi nesrozumitelnou hatmatilkou, která zní přibližně jako kombinace finštiny s japonštinou - tak buď to mělo být zcela beze slov, nebo s normálním mluveným doprovodem, soudím. Pár záběrů je tam vcelku působivých, ale jako celek mě to bohužel neoslovilo, a navzdory krátké délce jsem měl dost problém to vůbec dokoukat. ()
Galerie (6)
Photo © Krátký film Praha
![Krysař - Z filmu](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w663/files/images/film/photos/087/190/87190023_924a08.jpg)
Zajímavosti (2)
- Ředitel Krátkého filmu Kamil Pixa původně nabízel svůj scénář Krysaře režiséru Juraji Herzovi, ten jej však přepsal do podoby, v níž hlavní roli měly hrát krysy a jejich stát. Pixa tedy přípravy zastavil a o rok později předal námět a scénář Jiřímu Bartovi. O samotné natáčení se Pixa nezajímal, a tak pro něj byla první projekce hotového filmu velké překvapení. Před Pixovou zuřivostí zachránil Bartu německý producent, který filmu zatleskal vestoje. Podle Bartova svědectví Pixa prohlásil, že druhého dne bude potřeba film přestříhat, naštěstí však byl do rána odvolán z postu ředitele. (Přemek)
- Filmoví cenzori vo vtedajšej ČSSR chceli film zakázať, a to hlavne z dôvodu, že hudbu k nemu zložil Michael Kocáb, ktorý bol členom vtedy zakázanej kapely Pražský Výběr. Po čase však film získal niekoľko ocenení na zahraničných filmových festivaloch, a tak ho nakoniec cenzori povolili. (Jello Biafra)
Reklama