VOD (2)
Obsahy(1)
6. červen 1944. Spojenecká invaze ve Francii předznamenává konec nacistické nadvlády nad Evropou. Do útoku nastupují 3 000 000 mužů, 11 000 letadel a 4 000 lodí - největší armáda, jakou kdy svět viděl. (Bontonfilm)
Videa (1)
Recenze (222)
Tento starší kousek se ve třech hodinách zabývá většinou dění kolem invaze v den D – osobnostmi, instruktážemi, propojením s odbojem, akcemi kluzáků na mostech, pargány, vyloděním na plážích, diverzními akcemi a samozřejmě pohledy do německého tábora. Výborná technika, masovost, přesnost a podobnost osobností. Ostatní ale dnes působí obzvlášť komicky. Ať už to jsou dialogy, bojové scény (scéna s Ruperty) a němečtí vojáci vypadají, že neumí do pěti napočítat a ženská jednoho prakticky zvládne holýma rukama. Úplně nejvíc mě dojalo vzájemné míjení těch dvou znepřátelených jednotek kolem zídky. Některé věci si prostě mohli odpustit. John Wayne, Henry Fonda, Paul Anka, Sean Connery? Nezájem. Kvůli první půlce filmu bych to přirovnal k sovětským propagandistickým flákům jako Sokolovo. Tady to aspoň není politické. Ale druhá půlka je o hodně lepší, jako bych sledoval úplně jiný film. Jsem v rozpacích. ()
Poctivý a obsáhlý portrét osudové (x) invaze; už od rozhodování za (ne)přízně počasí, klamy a sabotáž, až po samotné výsadky, vylodění, dobývání měst a pláží, včetně impozantních válečných scenérií, řádky hereckých hvězd a věrně více jazyků. Jasně, dobově "američanský" a zaujatý proti náckům - záporáčtí hlupové (logicky). Perfekt dnes k 75. výročí. ()
Nejdelší film o nejdelším dnu uteče jako voda. Scénář našel totiž dokonalý balanc mezi spojeneckou a německou perspektivou, mezi civilními dialogy a seznamováním s vojenskými strategiemi, mezi epickými scénami s desítkami komparzistů a vyplňujícími pasážemi v interiérech. Záplava slavných tváří tentokráte není od věci, protože divák se díky nim lépe orientuje, kterou dopředu plánovanou dějovou linii vlastně sleduje. K absolutní dokonalosti schází paradoxně trochu vyhrocenější osobní příběhy a potlačování osudovosti na úkor ironického pomrkávání k historii, která již byla napsána (kolikrát jen zaznělo "Byli by blázni, kdyby podnikli invazi v tomhle počasí / na tomhle místě?"). Z pozice vytyčených vyprávěcích měřítek a komunikativnosti vůči divákovi však dílo v podstatě bezchybné... 85% ()
6. června 1944. Datum, ze kterého je hned jasné, o co tu půjde. Nejdelší den je z té staré válečné gardy s jakou se dnes již nemáte šanci setkat. V současnosti vládnou třepotající se vlajky, roztřesená kamera a sáhodlouhé patriotské proslovy k mužstvu a nejlépe ještě za burácející hudby k tomu. Zde je vše takřka přesně naopak. Během akce téměř žádné kecy či hudba, proslovy jsou ve stylu buďto "jdeme dál nebo tu chcípneme" či těch motivačních v jedno až dvouvětném provedení. Němci tu neslouží pouze jako potrava pro kulomety spojenců. Bitvy jsou monumentální a přitom přehledné i navzdory tomu, že na scéně je mnohdy několik desítek (ne-li rovnou stovek) komparzistů a pohybujeme se asi tak na šesti místech dění. Vždy totiž přesně víme kde jsme, s kým tam jsme a co jde. Což je udivující o to více, že každou z částí natáčel jiný režisér. A propo... Nevěřil bych, že tolik hereckých hvězd a tak široce zevrubný, skoro až dokumentární, rozsah je možné na poli tří hodin ukočírovat s takovým přehledem. Navíc v tempu jaké zde je... Ve šlépějích Nejdelšího dne se pokoušel vydat o patnáct let později Richard Attenborough se svým Příliš vzdáleným mostem pojednávajícím o operaci Market Garden. Přes jeho nespornou kvalitu se to stejně rozsypalo spíše na samostatné scény, než aby to fungovalo jako jeden celek. Tedy přesný opak co se podařilo u unikátního Nejdelšího dne. Závěrem si dovolím parafrázovat Cimrmana : Kam se hrabe Ryan, to se nedá srovnat. ()
Jeden ze 100 nejlepších válečných filmů (z doby po r. 1900) - 100 Greatest Post 1900 War Movies http://www.csfd.cz/uzivatel/136528-rhk/. Pocta dni D invaze v Normandii v americkém velkofilmu z roku 1962 s plejádou hereckých hvězd. Všude spousta skvělé herecké práce i vojenské akce, nicméně Spielbergův film s podobným námětem Zachraňte vojína Ryana byl o hodně drsnější a o fous lepší. Půjdu proti proudu, když řeknu, že mi kolorovaná verze vyhovuje? Trailer: http://www.youtube.com/watch?v=nqFn_pM5QxU ()
Galerie (62)
Zajímavosti (51)
- Prezident Dwight D. Eisenhower měl hrát sám sebe, ale když se ukázalo, že není možné jej namaskovat, aby vypadal o 17 let mladší, bylo rozhodnuto jej nahradit hercem. (Kulmon)
- Leslie Phillips (důstojník RAF Mac) v celém filmu řekne jen jednu větu. (HellFire)
- Aby mohli filmaři použít letadla Spitfire, museli je opatřit novými motory z Rolls-Royce. (HellFire)
Reklama