Režie:
Gina Prince-BythewoodScénář:
Dana StevensKamera:
Polly MorganHudba:
Terence BlanchardHrají:
Viola Davis, Thuso Mbedu, Lashana Lynch, Sheila Atim, John Boyega, Hero Fiennes Tiffin, Masali Baduza, Jayme Lawson, Adrienne Warren, Angélique Kidjo (více)VOD (4)
Obsahy(2)
Snímek Válečnice vypráví pozoruhodný příběh Agojie, ženských bojovnic, které v devatenáctém století chránily Dahomejské království v Africe se zdatností a odhodlaností, kterým se nikdo nedokázal vyrovnat. Film, který se inspiruje skutečnými událostmi, sleduje emocionální a pozoruhodné úsilí generálky Nansici (oscarová Viola Davis), která cvičí novou generaci rekrutek a připravuje je na střet s nepřítelem, který je odhodlaný zlikvidovat jejich životní a kulturní hodnoty. A to jsou věci, za které je zkrátka nutné bojovat. (Falcon)
(více)Videa (7)
Recenze (134)
(12/2023) / 54% hodnotenie v plnej nahote ukazuje česko-slovenskú malosť a zaprdenosť. Nepochybujem o tom, že sa tunajším "expertom" ťažko prekúsava fakt, že pozitívnymi hrdinkami sú čierne ženy. Mňa absolútne netrápi, že sa v akčnom filme nedodržiava historická presnosť, nie je to dokument, je to fikcia. K filmu. Pre mňa osobne veľké prekvapenie. Zaujímavý, akčný a príbehovo super vystavaný. Estetika je kapitola sama osebe, jeden z najkrajších filmov poslednej doby. Najlepšie na koniec, neokukaný (až na Violu) herci, ktorí vytvorili uveriteľné postavy s emóciami. A celkovo príbeh dokáže namotať a človeku neni jedno čo sa s kým stane. Dobre mi to všetko padlo, svieži vietor v hollywúdskych vodách. (9/10) ()
Bylo, nebylo jedno Dahomejské království v západní části Afriky. V devatenáctém století prosperovalo hlavně díky obchodu s otroky. Válečníci tohoto království pořádali vojenské výpravy při nichž doslova lovili a unášeli lidi z ostatních kmenů a prodávali je bílým otrokářům na třžištích v dražbách. Odporný bílý kolonizátor a otrokář to měl docela jednoduché. Připlul do zavedeného přístavu, na trhu nakoupil otroky a zase odjel. Neprodaní otroci v lepším případě byli použiti jako otroci Dahomejců, v horším byli obětováni při krvavých náboženských rituálech. Dnešní mileniál si asi zlého bílého otrokáře představuje jako lovce Pampaliniho, který běhá po savaně se síťkou a loví kličkující černoušky. V sedmnáctém století to snad i tak mohlo být, ale v době o které pojednává film Válečnice, navíc točený (bacha!) podle skutečných událostí bohužel tuto práci odváděli Dahomejci. To ovšem poněkud vrhá trochu jiné světlo na tu omílanou mantru jak zlý bílý otrokář drancoval Afriku a všichni Afričané mají dnes nárok na vše, protože byli oběťmi. Mimochodem víte kdy Dahomejské království začalo zanikat? Na konci devatenáctého století, protože odporný bílý Brit čím dál více tlačil na zrušení otroctví... ! Eh...toliko fakta snadno ověřitelná. --- Jednoho dne (doufám, že se to už nedožiju) bude zřejmě vaše smart TV hlásit (nebo tajně odesílat) někam na nějaké Ministerstvo pokroku na co jste koukali, kolik závadného obsahu sledujete a kolik naopak progresivního obsahu jste viděli. Mám tedy tento týden splněno pokrokovým filmem Válečnice ! Hádám, že dnešní neomarxisté a feministky u filmu prožijí několik vícenásobných orgasmů. Hlavními hrdinkami je klan bojovnic co zabíjí muže, bojuje za nezávislost a osvobozuje otroky z jha odporných bílých kolonizátorů. V hlavní roli mužatka, opravdu nepěkná na pohled a trochu jsem se bál aby se mi o ní nezdály ošklivé sny... Tlustá Lashana - nová to agentka 007 zde opět dostala - Licence to kill (jak se to řekne dahomejsky nevím), stejně tak jako ostatní válečnice... Já mám rád historické filmy, historie mne zajímá a zejména to devatenácté století. Byla to doba úžasných objevů (samozřejmě na dekadentním západě), technického pokroku a rozvoje. Stateční pohříchu bílí muži jako třeba Livingstone vymazávali z map poslední bílá místa... Za nimi šel mnohdy voják, farář, učitelka a lékař... A s nimi civilizace a západní kultura. Bavíme se o době kdy Afrika byla diverzita sama! Kanibalismus nebyl jen specialitkou Guyjany, Papui a Šalamounových ostrovů, ale i Afriky. Mimochodem tam místně funguje dodnes. Zkuste se narodit jako albín a když se vám podaří zdrhnout jen s uříznutou rukou, budete mít sakra kliku! Můžeme polemizovat o tom, zda měl bílý člověk právo narušit toto rozmanité civilizační a kulturní uspořádání. Sežrat zabité, na ohni na klacku opečené bojovníky z jiného kmene (to aby do mne vstoupila jejich síla přeci) mohla bejt určitě prima grilovačka s bubnováním pod hvězdnatým africkým nebem. Podobně mohlo být fajn to všelijaké obětování bohům, duchům a krvavé kmenové ritualy, páč logicky jak jinak uchlácholit všechny ty duchy a strašidla jichž je přeci savana plná... Já nijak nesnižuji hrůzu otroctví a obchodu s lidmi. Vím o něm dost, právě kvůli studování dějin USA a kolonií. Ale to je prostě historie. Dnes jsme dál. Potomci afrických otroků žijí mezi námi, jsou to stejní lidé jako my. Mají stejná práva a že mají odlišnou barvu pleti z nich nedělá jiné lidi než jsme my. Stýkáme se s nimi, pracujeme s nimi, bereme si je, máme s nimi děti... Důkazem je konec konců i tento bohužel šílený film. Kde by asi tak dnes byla nějaká Thuso Mbedu bez bělochů? Někde by vyloupávala z kůry larvy na večeři, vykopávala batáty, nebo by jí rodiče někomu provdali za dvacet koz. Kde by byla ,,Britka'' Adjoa Andohová, které při korunovaci britského krále Karla III. připadal balkón s královskou rodinou ,,příšerně bílý'' a ještě to měla potřebu sdělovat veřejně médiím? Dokáže si někdo představit, že by po zvolení prezidenta Obamy nějaký bílý herec veřejně řekl, že Bílý dům je moc černý? Myslím si, že to co by se strhlo poté by byl takový mazec, že by na to zíral jen s otevřenou pusou a neškrtnul by si už ani v reklamě... Kupodivu mne překvapilo, že v Anglii ještě zůstalo nějaké původní obyvatelstvo, co se poté ozvalo úřadu pro britský rozhlasový a telekomunikační úřad se stížností na dehonestaci královské rodiny. Každý má právo říci svůj názor, ale ruku na srdce. Rovnost v tomto konkrétním případě už neexistuje a největšími rasisty jsou dnes právě všichni ti Afro-čané co žijí na západě. Tolerantní bílá majorita vše zatím schroupáva s klidem, ale filmy jako Anna Boleyn s černou představitelkou, aktuálně Kleopatra nebo tahle neomarxistická kravina o válečnici osvoboditelce, to vše začíná pomalu ale jistě vdouvat vlnu nevole a i zlosti. Dějiny se nesmí přepisovat. Tenhle film je odpad jak vyšitej. Nezbývá než si už jen počkat na nový dokumentární pořad BBC Sira Davida Attenborougha o černých ledních medvědech. Pak už budu mít stoprocentní jistotu, že svět se úplně zbláznil. - ODPAD () (méně) (více)
„BOJUJEME NEBO ZEMŘEME…“ Nebreč, respektuj velitele, měj disciplínu (čili drž hubu a krok)…Hmmm, doufám, že tady budou taky běloši - jako členové kmene…No to já jen tak, z nudy…Pohádka pro (chudý) africký kmeny a ty, co chtěj světu vzkázat – NESERTE SE DO AFRIKY! (Jen jestli už na to není trochu pozdě Antone Pavloviči…). Akce tady nějaká je, ale stejně jako příběh zapadne v tunách proletářskejch keců. Když už nic, tak aspoň že je na tom něco málo pravdy. /// NĚKOLIK DŮVODŮ, PROČ MÁ SMYSL FILM VIDĚT: 1.) Agojie! (to jsem já!) 2.) Přinesl jsem do Afriky nemorálnost. /// Thx za titule „saurix“. PŘÍBĚH *** HUMOR ne AKCE ** NAPĚTÍ * ()
Nejprve oslavné ohlasy ze zámoří, pak poměrně studená sprcha. Ostatně i hodnocení tady je nakonec „překvapivé“. Tvůrci rozhodně pracují se zajímavým prostředím, a to jest jedním královstvím v 19. století v západní Africe. A zároveň pracují s hrdinkami, ženskými válečnicemi, i když tady bych už přídavné jméno zajímavé úplně nepoužil. Nerad bych, aby to vyznělo šovinisticky, ale prostě řezat se mají chlapi. Nicméně zmiňované království bojuje o svou existenci, zálusk si na něj dělají okolní říše i obchodníci s otroky, zabrat tak musí hlavně jednotka válečnic. Akce je natočená solidně, ale rozhodně ne tak, abych si některé scény hned chtěl zopakovat. Viola Davis je coby zadumaná drsňačka s traumatem fajn, ale nějaké oscarové řeči bych krotil. Upoutá především neokoukané prostředí, ale jinak (pro příště) méně sesterství, banálních frází a taky minut, naopak to chtělo víc syrovosti, špinavosti a rozhodně i emocí. ()
Třicet případů majorky Nwubutu novodobého kokotporátního neomarxismu. Jebat, tedy pardon, chtěl jsem samozřejmě říct „s pěstí v hubě a trochou benevolence lze se skřípěním zubů sem tam ignorovat“ Akční / Drama, ovšem pokud tohle nějaká levičácká kunda zase anotuje jako „historický“, nezbývá, než praštit hlavou do zdi s konstatováním, že Honza byl taky děsně kůl estébák a jeho „skutečné příhody“ zobrazovaly „pravdivě a historicky naprosto věrně“, a ani trochu demagogicky, jeho spravedlivě hrdinný boj proti odporným imperialistickým a pravicovým živlům, bránícím budování toho nejsprávňáčtějšího komunismu. Tedy ideologii, kterou ještě nedávno všichni ti dnešní finančně motivovaní angažovanci otevřeně nenáviděli a snažili se ji i stavět mimo zákon. Vykopali jsme ji ze dveří a ona náhle přichází oknem. Satanžel Zěmeplacku obývá přes 70 % lehce manipulovatelných vypatlanců, nevzdělanců a jiných kohochlebajíš bezpáteřních hovad, kteří prostě nepoberou, nebo je jim úplně u prdele, že s nimi někdo manipuluje, slastně přežvykují a píčou, že „právje vyděly akčňják roku“. Toto další levicově rieffenstahlovské rasistické svinstvo, plné demagogického zkreslování nejen kultury a historie, je o to nebezpečnější, že je opět docela výpravně, poměrně poutavě a pro ty nejbystřejší i náležitě pateticko kýčovitě natočeno. Čím více se nebude těmito ryze účelově manipulativními zkurvenostmi otevřeně pohrdat, tím více jich bude vznikat, a tím dříve se naplní praxí osvědčená poučka soudruha Géblse o té stokrát opakované lži … A než se nadějeme, začne se zase perzekuovat, věznit a možná i likvidovat každý, kdo hlásá jinou než stranickou „pravdu“ (Už to pomalu začalo!). Pokud se tedy koloniální soudruzi vehementně pseudoaltruisticky snaží vzhledem k jimi zcela jednostranně nově stanoveným a vehementně dicktovaným „morálním“ společenským kodexům pseudoinkluze a pseudodiverzity revidovat (čti „otevřeně lhát“) historická a geopolitická fuckta, aby jim potomci téměř výhradně otrokářskými černochy nadšeně prodávaných černých otroků dnes nepodpalovali nemovitosti, budiž, ale jeden tak nějak očekává spravedlivě nerasistický přístup ceteris paribus. To znamená, že bylo-li již například „nade vši pochybnost“ audiovizuálně prokázáno, že nám v raném středověku plundrovali sever negrovikingové či anglosaská šlechta byla odjakživa samý mouřenín, nevidím jediný důvod kromě zřetelného rasismu, proč také naprosto „pravdivě“ neaplikovat onu kýženou diverzitu mezi ty rovněž zcela „objektivně“ vykreslené západoafrické čokofeministky Wakandy 19. století, progresivně stavějící již tehdy hliněné hrady velikosti Karlštejna, kombinované s budhistickými chrámy. Vždyť není nejmenších pochyb, a to na základě nevyvratitelně doložených „historických fucktů“, že v Beninských kmenových válkách, kam očividně už v roce 1820 dodávali Benetton a Addidas pastelová trička i kangy, nebylo pro modrooké blonďáky a zrzky kam plivnout!!! Tak proč, dpč, naprosto přirozeně a nenásilně nehrál aspoň toho krále Redford, „tehdy zcela běžného“ palácového transvestitu Jeník Depp a hlavní slizkou bojovnici třeba Kidmenka??? Já vlastně vím dobře proč, ale nechám ty negramotné ghanské pastevce, emancipované togské hospodyňky a Piráty, pro které je film určen, schválně tápat. () (méně) (více)