Režie:
Pierre TcherniaKamera:
Jean TournierHudba:
Gérard CalviHrají:
Michel Serrault, Philippe Noiret, Michel Galabru, Gérard Depardieu, Roger Carel, Jean Carmet, Annie Cordy, Philippe Dumat, Charles Denner, Hubert Deschamps (více)Obsahy(1)
Paříž prožívá pod vedením megalomanského ministra veřejných prací stavební revoluci, plánuje vybetonovat Seinu, z obou stran chrámu Notre dame plánuje vystavět dva vysoké, železobetonové věžáky. Zároveň se ve městě začínají ztrácet lidé, což vyvrcholí ztrátou třiceti lidí ze zájezdu, kteří byli na prohlídce katakomb. Když se jednou v noci nevrátí domů dcera knihkupce Rondina (Michel Serrault), rozhodne se jít na policii, kde ho však vlažný a neochotný policejní komisař (Michel Galabru) odbude. Rozhodne se ji najít na vlastní pěst a začne právě tam, kde se ztratilo tolik lidí – v podzemí Paříže. Tam objevuje nejen svou dceru, ale především svérázné společenství lidí, pod vedením žoviálního Philippa Noireta, kterým je kopání jam, záměry ministra a stavební výstavba v Paříži proti srsti. Krysy z temnot se rozhodnou k definitivnímu úderu… (borsalino)
(více)Recenze (83)
Paríž sa masívne prebudováva. Nostalgia minulých čias ustupuje predstavám súčasných architektov. Všetko pod staviteľskou taktovkou ministra s vodcovskými sklonmi, ktorý nepripúšťa výnimku z jeho megalomanských staviteľských predstáv. Po úvodnom rozjazde nasleduje sympaticky pôsobiace upozornenie na potrebu vzdoru voči podobným šialeným plánom. Samotné spracovanie revolty už príliš humorné nie je, patrí k komediálnemu priemeru francúzskych filmov so sociálno-kritickým podtextom. Vtipné sú úvodné titulky a záver v znamení vytvorenia si súkromnej dočasnej autonómnej zóny ticha, pohody a hudby. Verejný priestor podzemnej revolty zabral mainstream, ako temer vždy. Tu má podobu stavebných mechanizmov, patriacich vládou dotovaným firmám. Pozn.: Obdobná situácia, ktorú neveselo predpovedá úvod filmu pre Paríž fakticky postihla Bratislavu v uplynulých desaťročiach. Množstvo technických a kultúrnych pamiatok bolo nenávratne zničených alebo necitlivo prerobených a tisícky stromov vyrúbaných. Zmizlo veľa zákutí tvoriacich génia loci (ducha miesta). Všetko v záujme vybudovania centier obchodu, administrácie a zábavy (hotely). Miesta kam môžu aj chudáci, či nižšie sociálne situovaní tak rapídne ubúdajú v prospech boháčov. Odpor je len slabučký a miestami zvláštne kompromisný (súhlas ochranárov s vyrúbaním stromov na nábreží Dunaja). ()
40 rokov stará francúzska komédia so žiarivými hviezdami vo výbere Galského kohúta,ktoré predvádzajú výkony,z ktorých padám na zem,ale nie z dôvodu totálneho popuku,i keď priznávam,že smiať som sa smial,ale po celý čas som sa čudoval,na čo sa pozerám,hlavnú pointu som ihneď pochopil,ale prevedenie je maximálne nereálne,že takto by to nikdy nemohlo v reále fungovať. Tu logika jasne chýba,ale divák,diváčka,ktorí sú zvyknutí pozerať kvanta činorodých snímkov sa v žiadnom prípade nemôžu uraziť,lebo takéto gagy sa nevidia vždy? ()
Svižná a vtipná skoro čtyřicet let stará komedie z rozkopané Paříže mi zpříjemnila večer. Tento herecký koncert s gustem zahraný triem Serrault, Noiret, Galabru, mi připomněl dávné časy, kdy tento film byl vítaným zpestřením televizního programu. Musím přiznat, že jsem se už dlouho tak od srdce nezasmála. Originální scénář s nápaditou zápletkou a dodnes aktuálním poselstvím o bláznivém, ale marném boji s megalomanskými projekty i policejní mašinerií, by určitě pobavil i současné diváky, kdyby tento film některá televize uvedla. Já bych se tedy ráda znovu podívala na netradiční podzemní sklizeň pórku a poslechla si příjemnou hudbu, která film doprovází. ()
Nejlepší komedie, jakou jsem za poslední dobu viděla. Noblesní humor, originální zápletka, nadčasová satira a jako bonus francouzská herecká extraliga ve vrcholné formě. Paralelní svět komunity „Krys“, nápad s prohozením vody, plynu a telefonu mě fascinuje a Charles Denner navíc jakoby Napoleonovi Sarkozymu a pražským budovatelům z oka vypadl. ()
Velmi svérázná satirická komedie o přestavbě Paříže na super moderní město v kontrastu s některými obyvateli Paříže, kteří se rozhodnou s tímto stavebním běsněním bojovat svými prostředky. Současně je ve filmu cítit obviňování vlády a těch úředníků, kteří rozhodují o výstavbě, že zcela mění historický ráz města, ničí jeho dominanty a nahrazují je nevzhlednými betonovými škatulemi, likvidují poslední zbytky zeleně ve prospěch parkovišť a uskutečňují své megalomanské mocenské choutky. Myslím, že by pro pány na pražském magistrátu měl být tento film povinným výukovým materiálem… ()
Galerie (20)
Zajímavosti (2)
- Natočeno podle stejnojmenné knihy, kterou napsal Gaston Leroux. (Terva)
Reklama