Režie:
Petr NikolaevScénář:
Ivan FílaKamera:
Ramūnas GreičiusHudba:
Michal NovinskiHrají:
Tomáš Töpfer, Zuzana Mauréry, Adrian Jastraban, Alois Švehlík, Jiří Ployhar ml., Dano Heriban, Přemysl Bureš, Jaroslav Mendel, Miroslav Táborský (více)VOD (4)
Obsahy(1)
Strhující příběh lékaře a politika Františka Kriegla zachycuje dramatické události 21. srpna 1968, kdy byl v noci společně s čelními představiteli KSČ (Alexander Dubček, Oldřich Černík, Josef Smrkovský, Josef Špaček, Bohumil Šimon) zatčen a unesen do Moskvy. Byl jediným československým politikem, který se v zajetí i pod hrozbou likvidace postavil Leonidu Iljiči Brežněvovi a nepodepsal Moskevský protokol, dokument, jenž znamenal souhlas s okupací Československa. Filmové drama v hlavní roli s Tomášem Töpferem odhaluje zrůdnost komunistického režimu se zaměřením na hrdinu Pražského jara a nejvyhrocenější úsek jeho života i novodobých dějin Československa. (Bio Illusion)
(více)Recenze (97)
"U nás není žádná kontrarevoluce!" České století bylo uděláno lépe, ale chápu, že se nevěnoval především jeho osobě. "Tvůj hlas se nikdy nesmí zachvět!" ()
Film důležitý pro mladší a mladé, kteří situaci roku 1968 a dalších let nezažili. ()
Hraný dokument jehož děj zasahuje do nejtemnějších, novodobých dějin našeho národa kdy započalo třicetileté zhanobení lidské důstojnosti a svobody destruktivním komunistickým masakrem. Pro mladou generaci doba tak vzdálená, že jakákoliv pocitová nálož této konkrétní historické události je logicky tak vzdálená, že je potřeba jí alespoň přiživovat tímto způsobem což je daleko emotivnější nežli biflování učebnicových textů. ()
Kdokoli nechápe, jakou fackou národu je komouš (Petr Pavel) na Hradě, měl by povinně vidět tenhle film. František Kriegel, který si z celé slavné delegace československých představitelů jako jediný zachoval rovnou páteř, by jistě nesouhlasil s pohádkou o hodném vojenském rozvědčíkovi, který si zločiny "už odpracoval". Dlouho jsem se na snímek těšil a hned první den ho musel vidět v kině. Zaslouží si víc než aktuální hodnocení na ČSFD (btw, roste, ještě včera kolem deváté večer bylo 66 %). Na Töpfera mám všelijaký názor, ale myslím, že hlavní roli zahrál bravurně. Skvělá je i Zuzana Mauréry coby jeho žena - a nádherný byl jejich vztah i chápání, co je čestné. Btw, Sašku Dubčeka skvěle vystihl jako slabocha a žvanila nedávno zesnulý Daniel Heriban. ()
Kvalitní zpracování historických událostí, které je třeba připomínat nejmladší generaci. I pamětníci se dozví řadu detailů, o nichž (dodnes) nevěděli. A Tomáš Töpfer? Naprosto geniální výkon! Jediná chyba je, že když už se našel prostor (a finance) pro samostatný film o F. Krieglovi, měly se zachytit i klíčové události z jeho života před srpnem 1968. Rozhodně stojí za připomenutí... ()
Pozitivní več je ta, že příběh komunistického monenklutarního kadra Františka Kriegla je vyzněn proukrajinský a častečně antikomunisticky. Ale s glorifikaci tohoto člověka hluboce nesouhlasím. Navíc tento člověk šiřil komunismus ve Španělsku, Číně, Kubě a samozřejmě i u nás. Mimo jiné byl zastupcem velitele Lidových Milici. To, že byl haličský Žid ho neomlouvá. A proč hodnotím jak hodnotím? Protože jsem antikomunista. ()
Takhle se nedělá kultura , ale propaganda. Sračky, sračky a hovna ()
Upřímně řečeno mám z tohoto snímku smíšené pocity. Ačkoliv jak název sám napovídá, má být snímek věnován osobnosti Františka Kriegla a jeho statečnému činu, ke kterému se nikdo jiný z intervenovaných představitelů KSČ neodvážil, přišlo mi, že jeho postava byla ve snímku bohužel spíš okrajová a upozaděná a daleko větší pozornost byla věnována triumvirátu Svoboda-Dubček-Husák. Zejména pak postava Husáka mi přišla v tomto případě až příliš protěžovaná, přičemž jeho osobnosti a jeho "kariéře" by spíš slušel samostatný film. Ale nutno dodat, že uvedený triumvirát byl herci ztvárněn výborně, velmi se mi líbil výkon Aloise Švehlíka v roli prezidenta Svobody, Daniela Heribana v roli Dubčeka a nakonec i Adrian Jastraban, ačkoliv dosud v historických snímcích ztvárňoval primárně Dubčeka, tak zde se velmi dobře vypořádal i s rolí Gustava Husáka. Jak však říkám, myslím si, že postavě Františka Kriegla zde bylo věnováno skutečně velmi málo prostoru, jeho osobnost a statečný čin by si jistě zasloužil více pozornosti, ale to už záleží na úhlu pohledu. Ačkoliv na osobnost Františka Kriegla můžeme nahlížet jakkoliv, je potřeba ocenit jeho čin, protože prokázal obrovskou statečnost v době, kdy odvaha v žádném případě nebyla levná, a svým gestem si dokázal zachovat rovnou páteř a svým způsobem odčinit i pochybení, jichž se dopustil v těch předchozích letech rané éry komunismu. Je smutné, že stále i po těch více než 55 letech od Operace Dunaj náš národ není poučen z historie, a do nejvyšších pater politiky volí lidi, kteří byli oddanými sluhy tohoto zrůdného režimu, schvalovali okupaci a oddaně sloužili socialistické vlasti, A je docela k zamyšlení, že lidé o těchto skutečnostech vůbec nepřemýšlí, a takové lidi volí do nejvyšších ústavních funkcí. Jak by se na tohle František Kriegl asi díval?.... Ačkoliv mě snímek nezaujal tolik, jako epizoda TV filmu z cyklu České století od režiséra Roberta Sedláčka, která byla po všech stránkách srozumitelnější a propracovanější, v žádném případě tento film nehodnotím jako propadák, a dávám mu velmi solidních 60 %. ()
Jedina vytka: russke kurvy mluvi moc cesky, tak predpokladam ti sraci nemluvili a sypali tu svoji hatmatilku a vy ceske krysy musite rozumet. Proc nema film ceske titulky u russkych replik? ()
Konečně film o Krieglovi. Čestný člověk v hnusných okolnostech. Bohužel jeho další osudy nám film neukázal. A podle toho, co bylo ve filmu zmíněno, by stál za zmínku i jeho život "zamlada". ()
Ten film mohl být realizován dynamičtěji, postavy ruských politiků a vojáků měly zůstat v původním znění, ten dabing jim ubral na intenzitě, asi taky není fajn, když vás občas víc zajímá osobnost Husáka než Kriegla, ale je tu jedno veliké ALE - ten film je nesmírně cenný z hlediska otázky ne/zaprodání svých ideálů a osobní morálky a cti, a zároveň z hlediska toho, jak to všechno je z pozice světabytí neskutečně pomíjivé. I tak bychom neměli zradit. ()
O srpnu 68 už toho bylo natočeno a napsáno tolik, že snad s něčím novým nikdo nepřijde, pokud se nenajde nebo neodtajní něco zvláště utajovaného z archivu. Psal jsem to před chvílí k jinému pořadu vztahujícímu se k srpnu - tehdejší politici nutně museli oplývat naivitou, bláhovostí nebo totální hloupostí, když věřili, že si tohle nechá SSSR líbit. Na druhé straně srpnoví protagonisté řešili de facto naprosto totéž, co svého času Beneš. Bránit se Německu ANO či NE? A proti Sovětskému svazu to mělo naprosto stejnou logiku a smysl jako proti nacistům. Jen by bylo mrtvých, ale porážka byla nevyhnutelná. To byl jeden z argumentů, které měli ti, co podepsali a já jim rozumím. Z tohoto pohledu nemělo absolutní smysl jak to, aby Kriegl podepsal, ale i to, aby nepodepsal. Zachránil tím jen své svědomí. Jenže je tu jedno velké ALE. On sám je konfrontován s událostmi let padesátých. A je odpověď? "Byla taková doba, je nutné to brát v kontextu doby." Jenže sám takové argumenty co se roku 68 nebral v potaz. Takže za mě je to stále kontroverzní postava. Chtěl demokratizaci, nepodepsal schválení, ale na 50. letech se také svým způsobem podílel. Film je skvěle obsazen a podáván celkem přehledným způsobem. Mě osobně nebyla zcela jasná úloha generála a prezidenta Novotného. S tímto mi tedy film pomohl. Já bych docela ocenil i další historické filmy z jiných dějinných dob než pořád dokola komunismu... ()
Velmi potřebný film o událostech kolem 21. srpna 1968 - jedné z největších tragédií novodobých dějin. Zpracování je celkem fajn, místy má trochu problém navodit napětí a atmosféru. Nicméně i za tu historickou potřebnost totoho filmu přihodím pár procent nahoru. 70% ()
Díky filmu jsem se dozvěděla nové informace o srpnové invazi v roce 1968. ()
Velmi povedený historický snímek s unikátním pohledem na ruskou okupaci Československa. Je to samá politika a musím uznat, že je opravdu zajímavá. Děj od začátku napínavý, ke konci se ale začne zbytečně natahovat, myslím si, že mohl bez problému skončit zhruba o deset minut dříve. Postavy byly velmi působivé a herecké výkony byly všechny skvělé, dokážu si ale vzpomenout na dva konkrétní, které se mi vůbec nelíbily, naštěstí měli jejch herci každý jen jednu větu. Prezentace byla dobrá, ale některé scény mi přišly zbytečně rychle sestříhané. Hudba byla fantastická, hlavně díky ní má film moc dobrou atmosféru. 7/10 ()
Konečně něco zajímavého z české historie. Taky po dlouhé době český film, který mě opravdu bavil. Kdo ví, jak to bylo ve skutečnosti, každopádně to bylo celou dobu napínavé, herecky velice dobře zahrané a vlastně to je jenom politikaření. Člověk se dozví, jak to bylo s ruskou invazí a taky s jejím koncem. Hodnocení: 7/10 ()
Pokud to srovnám s podobným filmem z nedávna, A Hidden Life, daří se tu uniknout tuposti a až dětinskosti "heroického" ne a ne a ne! Pochopíme, proč říká postava Kriegla ne, a nemusíme to poslouchat pořád dokola. Zároveň některé paradoxy zůstanou přirozeně jen nakousnuté, otevřené, opět bez snahy urvat z toho příběh gigantických rozměrů plný hustých vět (zejm. přerod Husáka). To, v čem naopak Muž, který stál v cestě, neobstojí, je ta přidaná výzva prolínání časových rovin. Jestliže scénáristicky je to velmi adekvátní a ok, herectví je nepřesvědčivé a odstupňování dokument - pseudodokument - hraný film to jen zdůrazní. All in all, solidní film o velmi těžkých věcech, vržený do světa, kde další z Brežněvů hrozí atomovou zkázou. Stavba nepadá, měl jsem vysloveně chuť na titulky, nechat to doznít (a ty titulky jsou k tomu i dobře zpracované). Jen to není na filmové ceny, spíš super materiál k promítání s následnou diskuzí pro středoškolská publika. ()
Úplně dokonalé to sice nebylo, ale vysokou kvalitu to mělo (včetně atmosféry). Rozhodně dobře byl napsaný scénář, což bývá kámen úrazu mnoha, či spíše většiny a nejen českých filmů. Z hlediska obsahu filmu a jednotlivých osob nemohu velebit Kriegela. Jeho hrdinství mě neoslovilo právě proto, že byl hlavně fanatik. Za všech okolností. Když mu Zuzana Kajnarová v roli reportérky klade dotazy na jeho minulost a připomíná, jak se na rozjezdu onoho zla se podílel, odpovídal jako klasický komunista. Tedy, že chtěl konat dobro...přitom prvorepublikoví komunisté zatraceně dobře věděli, co se v SSSR odehrává. Jenom jednodušší jedinci mohou tvrdit, že Kriegl si film zasloužil a jaký byl charakterní a hrdinný borec. Je nesmírně složité oddělit jeho působení ve Španělsku, Číně, na Kubě a především během února. Se stejnou mírou fanatismu společně s dalším hrdinou filmu Smrkovským organizovali únorový převrat a Kriegel se rozčiloval, jak málo mají milice střeliva. Během antisemitských čistek ho chránil jeho dobrý vztah s pozdějším prezidentem Novotným. Jeho čítankové chování a fráze o demokracii a státoprávních postupech mi zněly stejně falešně, jako celý osmašedesátý. Už odmala jsem ho chápal jako chybný a přitom bezskrupulózní kalkul lidí, kteří se drali k moci. A "demokracií" se začali ohánět pouze proto, aby se vymezili proti Novotnému a jeho "stalinismu". Přitom jejich odhad situace byl naprosto naivní a hloupý. Vadí mi bláboly o Mnichovu i salónní výklady o nutnosti být pevný a bojovat. Co mě nadchlo byla osoba obou Slováků - Husáka, (skrývajícího se na faře v Bratislavě) a samozřejmě Dubčeka. Ten u mně překvapivě vyvolal soucit a pochopení a překvapila mě míra jeho sebereflexe. Husákův vývoj byl také zajímavý. Ono vydírání Rusy za jeho poválečný návrh na připojení Slovenska jako šestnácté svazové republiky k SSSR je autentický a byl výsledkem střetávání tří koncepcí slovenské válečné politiky - směrů provorepublikového, nacionalistického a komunistického, přičemž v onom Husákově poojetí se měly spojit ty dva poslední. Nakonec to názorně předvedl po osmašedesátém, kdy oná "federalizácia" byl slovakizací celého tehdejšího Československa. Nedávno jsem kdesi četl, že z Husáka a Štrougala jako vládnoucího normalizačního tandemu v Moskvě nebyli nakonec moc nadšení. A jakkoliv nemám rád prezidenta Svobodu, jeho výtka vůči mužům osmašedesátého stran jejich naivity a okouzlení vlastní popularitou byla víc než oprávněná. V jeho osobě mě fascinovala ta zvláštní směs strachu a respektu vůči Rusům současně s až nezdravým obdivem vůči nim. Obě představitelky hlavních ženských hrdinek podaly velmi dobrý a přitom střízlivý výkon, to se ale vlastně dá říct až na zrovna ne vždy štastně vybraný vzhled o všech protagonistech. Vůči prostředí ani dobových reáliích nemám žádné připomínky. Nelíbilo se mi jenom pár drobností (pokus o zavraždění Kriegela kdesi ve vazbě), fakt, že Kriegel dožil v luxusním bytě a ne v takové pastoušce, jak se tady předvádí a už vůbec nebyl obětí cíleného atentátu, jak je ve filmu naznačováno. No a nakonec, i když ne v poslední řadě - Brežněv byl zahraný dobře, ale na jeho obočí neměli tolik šetřit. Mimochodem, pokud se tady objeví nějaký placený ruský provokatér nebo propagandista, který bude tvrdit, že Brežněv byl Ukrajinec stejně jako většina onoho politbyra (takže za okupaci mohou Ukrajinci, zatímco Rusáci jsou v tom úplně, ale úplně nevinně) zopakuji po sto padesáté - Brežněv byl Rus, jehož rodina (oba rodiče byli Rusové) se na Ukrajinu přestěhovala. Patřil tedy k těm miliónům ruských "kolonistů", kteří měli ve všech vrstvách obyvatelstva upevňovat ruskou nadvládu a to už od carských dob. Stejné je to dneska v Pobaltí, pětinu obyvatel Kazachstánu tvoří rovněž Rusové. Ukrajinec byl třeba Podgornyj (který se tam mihne), ale největším a nejzapřísáhlejším nepřítelem pražského jara (na základě zkušeností s Maďary v šestapadesátém) byl Andropov, mj. Rus (židovského původu) z Leningradu. Myslím, že každý soudný člověk si tohle dokáže najít a pochopí to. Zmínka o tom, jak velkými nepřáteli pražského jara byli východoněmečtí soudruzi a polský Gomulka je v kontextu filmu nepodstatná, stejně jako skutečnost, že největším obhájcem pražského jara byl naopak Kádár. Chce-li někdo hodnotit morální postoje a vývoj jednotlivých osob, připomněl bych jistého Václava Havla, který přes tu kupu řečí o morálce dal všem těm nejhorším komunistickým kreaturám generální pardon (lednová abolice), jen když se jejich prostřednitvím prodral na Hrad. A bylo jedno, jestli se jednalo o odporného Bilaka nebo třeba onu estébáckou mlátičku, týrající Kriegelova manželku... () (méně) (více)
Autoři vlastně znovu natočili díl z Českého století, Musíme se dohodnout, a dotočili k tomu scény s Kriegelem. Dokonce i Brežněva hrál tentýž herec. Dubčeka mohl hrát někdo, kdo by mu byl alespoň trochu podobný. Töpfer nezklamal. ()
Tak ako Česi zlyhávajú na poli komediálnych snímkov, tak sa im darí na poli tých historických a dramatických. Tento snímok sa zameriava na významnú postavu česko-slovenského odboja počas Pražskej jari a jeho komplicov vrátane Dubčeka. Je to jasný zámer reálne poukázať na praktiky totalitného režimu v ich najsurovejšej podobe a zrežírované je to veľmi uveriteľne. Hviezdu navyše za Dubčeka v podaní Dana Heribana, ktorému je už verím dobre. 75 % ()
Reklama