Režie:
James CameronScénář:
James CameronKamera:
Adrian BiddleHudba:
James HornerHrají:
Sigourney Weaver, Carrie Henn, Michael Biehn, Paul Reiser, Lance Henriksen, Bill Paxton, William Hope, Jenette Goldstein, Al Matthews, Mark Rolston (více)VOD (4)
Obsahy(1)
57 let po tvrdé zkoušce s mimozemským tvorem je Ellen Ripleyová v hyperspánku zachráněna dálkovým záchranným týmem. Dojde dokonce k vyšetřování, při kterém ji chtějí obvinit ze zničení tvora, o kterého vysoce postavení vojenští pohlaváři stáli. Nakonec je osvobozena, je jí ale nabídnuta účast na jiné výpravě: na planetě, odkud vetřelec pocházel, mezitím vznikla kolonie s lidskými obyvateli. Ti se nyní odmlčeli a chystá se mise složená z vojáků námořní pěchoty, kteří mají na planetu sestoupit a vyšetřit, co se tam stalo. Ripleyová se svými znalostmi nebezpečného tvora by se v ní uplatnila. Ta se rozhodne takto skončit s nočními můrami a nepříjemnými vzpomínkami na monstrum – vetřelce a s nabídkou souhlasí. Znovu se tedy ocitá na nehostinné planetě, kde nacházejí kolonii opuštěnou. Jediný, koho najdou, je malá vystrašená holčička. Brzy zjistí, že všichni obyvatelé se stali oběťmi vetřelce – ne však jednoho. Vetřelci se poněkud rozmnožili a planeta je jimi zcela obsazena… (TV Prima)
(více)Zajímavosti (205)
- Spoiler: Poté, co Bishopa (Lance Henriksen) probodne vetřelčí královna svým ocasem, měl herec vyplivnout směs mléka a jogurtu. V té se ale pod silnými světly na place urodila spousta bakterií, což herec odnesl otravou. (Azurovydrak)
-
Spoiler: V roce 1986 vznikl na motiv filmu román Alana Deana Fostera, který se ovšem od filmu značně liší. Román ovšem volně navazuje na první film a první knihu ignoruje. Rozdíly oproti filmu (část 2): Existuje více než třicet atmosferických procesorů rozšířených na Acheronu, na rozdíl od jediného zařízení v kolonii, jak to bylo ve filmu. Tento koncept byl pozoruhodně použit v románu „Alien: River of Pain“, který se také odehrává na Hadley's Hope. Mariňáci zjistili, že hlavní zámek kolonie byl z vnějšku blokován dvěma tahači. Uvnitř bylo mnoho pokojů spáleno (pravděpodobně když se kolonisté pokusil spálit Xenomorfy) a také najdou krvavé skvrny na stěnách. Zatímco román navazuje na filmovou verzi Vetřelce (1979) a ne na novelizaci, je zde ještě odkaz na scénu vystřiženou z prvního filmu (ale napsanou v knize), kde Ripley vzpomíná, jak objevila Dallase a Bretta zakuklené na Nostromu a během vzpomínání na tyto události pozoruje, jak Marines vstupují do úlu na Acheronu. Struktura úlu zahrnuje veškerý způsob detritu z kolonie v jeho konstrukci, včetně lidských kostí. Několik kolonistů je uvnitř stále naživu, narozdíl od jediné ženy ve filmu. Někteří z nich měli zlomené končetiny, což umožnilo jejich seřazení na zdi, a několik mrtvých kolonistů bylo zjevně snědeno Xenomorfy. Bitva v úlu obsahuje několik rozdílů. Nejvíce pozoruhodné je, že zabavená munice pro pulzní pušky nevybuchne a Crowe místo toho, aby byl zabit explozí, je táhnut pryč, jako živý hostitel. Apone je zabit hned, ale předtím ještě stihne podat munici ostatním Mariňákům a dát jim tak šanci bránit se. V průběhu úniku na Gorman zaútočí Xenomorf, který byl na vnější straně APC a paralyzuje ho bodnutím ocasem, namísto toho, aby ho zasáhly přepravky jako ve filmu. Na APC je namontovaná věžička a Hicks jí použije k zabíjeni Xenomorfů. Během diskuze v APC po útoku se Burke snaží dlouho přesvědčit Ripley, aby nevyhubila Xenomorfy, a jde při tom do mnohem větších detailů ohledně jejich vědecké hodnoty a toho, co by tento objev mohl udělat finančně pro Ripley a Burkeho, kdyby ho darovali Weyland-Yutani. Když Ripley ukládá Newt do postele v lékařské laboratoři, román stručně zmiňuje, že Ripley byla vdaná s otcem Amandy, ale že se rozvedli poté, co se narodila. Newt se konkrétně ptá Ripley, jestli může být její náhradní dcerou. Bishop přirovnává hierarchii Xenomorfů k mravenčímu nebo termitovému úlu a teorizuje o existenci královny. Podobný dialog je v rozšířené speciální edici filmu. Bishop navíc přemýšlí, že by mateří kašička mohla hrát roli při vytváření královny ve fázi „vejce“. Bishop odhaluje, že poškozená vedení, bránící přeživším v kontaktu se Sulacem pomocí uplinky kolonie, byla během bojů s Xenomorfy přerušena (pravděpodobně v raných fázích vypuknutí), což vysvětluje, proč kolonie nikdy nepožádala o pomoc. Ti, kteří přežili, uslyší, jak se Xenomorfové nakonec probijí zapečetěnými dveřmi poté, co překonají první pozici strážních zbraní, čímž zbraně signalizují, že Vetřelci jsou nyní uvnitř komplexu. Tato scéna byla natočena pro film, ale nakonec byla odstraněna. Když se plazí potrubím směrem k uplinku kolonie, vidí Bishop Xenomorfy skrze díru na straně trubky. Vetřelci k němu jdou, ale když Bishop zastaví na místě, tak ztratí zájem. Následně Bishop teoretizuje, že pohyb a některé další neidentifikované aspekty lidského těla můžou být to, co Xenomorfům slouží k detekci jejich kořisti.
(Jan.Kanak)
-
Spoiler: V roce 1986 vznikl na motiv filmu román Alana Deana Fostera, který se ovšem od filmu značně liší. Román však volně navazuje na první film a první knihu ignoruje. Rozdíly oproti filmu (část 1): Na stanici Gateway se Ripley poprvé probudila, když si uvědomila, že se promítá do jejího nemocničního pokoje hologram. Ripley také rozpozná vesmírnou stanici, zatímco ve filmu se to stalo v době, když ještě byla pryč. Burke trochu rozvíjí Amandinu smrt a říká Ripley, že zemřela na rakovinu. Před soudem Ripley trvá na tom, že musí existovat dostatek důkazů. Pokud jde o záznam Vetřelce na Narcissu, černá skřínka ho musela zachytit, takže někdo manipuloval se zařízením. Zatímco se porotci zamýšlejí nad jejím osudem, nechají ji čekat venku a Burke si kupuje kávu a koblihy. Ve filmu je Newt asi 12 let. V románu je pouze 6 let. Ve filmu Ripley zdánlivě pokračuje ve svém životě, po zastavení její pilotní licence u tribunálu i přes její opakující se noční můry. Nicméně v románu je výrazně depresivní a introvertní, žijící ve špinavém bytě s hromadou špinavého prádla a nádobí. Je také docela hrubá k Burkeovi a Gormanovi, když jí příjdou navštívit. Očividně je v mnohem horším stavu v románu než ve filmu. Navíc v románu je její byt ve skutečnosti na Zemi, ne na Gateway jako ve filmu. Bishop je vzhůru, zatímco USS Sulaco letí vesmírem a dohlíží na automatizované operace lodi. Tento koncept byl vzkříšen s Davidem ve filmu Prometheus (2012) a Walterem ve filmu Vetřelec: Covenant (2017). Hudson je v knize desátník. Ripley si uvědomí, že Bishop je android ihned poté, co se probudí, když si všimne identifikačního čísla na jeho ruce. I když ho nemůže vystát, je vše až do snídaně v pořádku. „Nožová“ scéna, která představuje jeho charakter ve filmu, se v knize nekoná. Pracovní nakladač je čtyřnohý „slon“, ne humanoidní robot jako ve filmu. Brzy je jasné, že Burke a Gorman neočekávají, že problémy v Hadleys Hope budou jednoduchou komunikační otázkou. Mají informace, které nesdílejí otevřeně s ostatními koloniálními námořníky pěchoty, což by mohlo znamenat, že pracují v rámci své vlastní agendy (nebo pravděpodobněji Burkeho agendy). Později se potvrdí, že to Burke zařídil, aby právě nezkušený Gorman dostal misi na starost. APC má šest kol místo čtyř. USCM brnění je objemnější, podobné ochrannému obleku a zahrnuje batoh a hledí přes obličej. Kromě toho civilisté také nosí obleky v prostředí na Acheronu, aby se chránily proti studenému a drsnému počasí. Dropship nevyletí prudce směrem k planetě vysokou rychlostí jako ve filmu. Spíše odlétá ze Sulaca pomalu a míří dolů na povrch jako tradiční raketoplán.
(Jan.Kanak)
- Spoiler: Na konci závěrečných titulků je slyšet zvuk otevírajícího se vejce (někde se uvádí zvuk facehuggera). (baronGrga)
- Spoiler: Pro závěrečnou bitvu královny a Ripleyové (Sigourney Weaver) v robotickém nakladači, při níž se obě zřítí do odpadní šachty, byly vytvořeny cca půlmetrové zmenšeniny obou aktérek duelu. (kriplozoik)
- Spoiler: Záběr nešťastného pokusu o evakuaci, ve kterém trosky výsadkového modulu téměř zabijí přeživší, měl být původně točený na zeleném pozadí, tedy na tzv. greenscreen. Cameron ale trval na zadní projekci, díky níž herci mohli lépe sladit svoji akci s tím, co přímo viděli. (kriplozoik)
- Spoiler: Pro natočení souboje androida Bishopa (Lance Henriksen) s vetřelčí královnou, která Bishopa probodne ocasem a pak ho roztrhne na dva kusy, byly na hercovo tělo ze dvou stran upevněny části ocasu, a poté byl posazen na speciální pohyblivou stolici, aby vznikl dojem, že s probodnutým Bishopem vetřelčí královna mává. Pro scénu roztržení byla sestrojena zvláštní figurína v životní velikosti. (Chupacabre)