Režie:
Ken AnnakinScénář:
Peter YeldhamKamera:
Jack HildyardHudba:
John ScottHrají:
Yul Brynner, Trevor Howard, Harry Andrews, Andrew Keir, Charlotte Rampling, Virginia North, Laurence Naismith, Maurice Denham, Zohra Sehgal, Edward Fox (více)Obsahy(1)
V exotickém prostředí Indie první čtvrtiny dvacátého století se odehrává dramatický příběh, v němž dochází ke konfliktu silných individualit. Kapitán Young rozumí indickým kmenům, ovšem stojí na straně britské policejní moci v kolonizované Indii a respektovaný, charismatický Sultán se snaží vést svůj lid v boji za svobodu. Ozbrojeným střetům se nelze vyhnout, přesto se zde nachází prostor pro uznání autority soupeře a smyslu pro čestné chování. (cheyene)
(více)Recenze (24)
Čekal jsem něco více historického či válečného, tohle je spíše takový šestákový dobrodružňák, něco jako Sandokan z 60. let. Odehrává se to sice v 20. století v Indii, ale to jediné moderní je občasný automobil, jinak by to mohlo klidně být o 100 let dříve. Náčelník indického kmene Sultán chce své lidi vyvést na svobodu, je ušlechtilý a nechce zabíjet, ale musí. Proti němu stojí britský policista, který čelí nedůvěře vlastních lidí, má pro indy slabost a radši by byl antropologem než policistou, ale musí za ním. Krásné lokace, kostýmy i výprava, krásné ženy, slušní Brynner i Howard a pár výborných akčních scén, zejména přepadení vlaku či finální bitva u skal. A přesto mě to tak nějak nechalo chladným, ani nevím proč. 3*. ()
Saloon sice nahradil klub gentlemanů, Ind Indiána, Gurkha modrokabátníka a kdovíjaká železniční společnost Union Pacific, ale každý hned pozná, kdo je Vinnetou, Nšoči a Olda Šetrnej, ač mu tentokrát scénář znemožňuje se sbratřit. Epické drama o tom, kterak neporozumění si mezi národy a snaha ovládat vedou ke zničení toho nejlepšího v obou. Patetické, velkolepé, se statečnými a moudrými muži, přestřelkami, koňmi, i těmi ocelovými, vášnivými ženami a padajícími provazovými mosty. Exotika pro exotiku. Kam příště? Do amazonských pralesů? Do pouště Kalahari? Do antarktických pustin? Na ječící šedesátky? Pro kluka snad dobré, pro muže už poněkud vyčpělé. Vždyť ten Ind je jako naše představa o něm. Ta klukovská představa. Proti dnešní představě je plošší, nereálnější, pohádkový. A jelikož to ten kluk v děství neviděl, muže, v kterého snad aspoň trochu dospěl, se nemůže zmocnit ani nostalgie. ()
Velmi příjemné překvapení. Přes atraktivnost tématu a nevšednosti místa děje jsem se obával, zda nepůjde o charakterově černobílou prvoplánovost s hodnými Brity a zlými Indy, či naopak. A mohu s klidným svědomím říct, že jsem se spletl. Všechny postavy jsou lidské a žádná nejde zavrhnout či přehnaně glorifikovat. Ač Yulu Brynnerovi role Sultana seděla jak ulitá, pro mě největší hvězdou byl Trevor Howard, coby nerozhodný kapitán Young - chytrý a vzdělaný muž, slušný člověk, mající pochopení pro obě strany, který ovšem pozná, že mírovou cestou a stylem aby se vlk nažral a koza zůstala celá všechno vyřešit taky nejde. "Dlouhý souboj" je skvělý a dostatečně akční dobrodružný film, který není a ani nebyl stvořen k ovacím a sbírání mezinárodních cen, ovšem dobrodružství je to nadprůměrné. 85%. ()
Tento snímek skýtá pohled na kolonializmus z několika pohledů - indického lidu a Britů, přičemž mezi hlavními muži armády Jejího Veličenstva jsou také odlišné. Kapitán Young a Sultán jsou charismatickými hrdiny a na jejich výkonech tento snímek stojí. Právě za tohle a ještě za exotické prostředí dávám slabší 4*. ()
Nebylo to vyloženě špatné. V prvních minutách jsem pocit, že koukám na obdobu Žuta, jen z Indie. Prvotní souboje povstalců s policií byly hodně úsměvné a já byl lehce zklamán. Čekal jsem něco jako povstání Zulů a těšil jsem se na to jak se s hadráři v turbanech utká bristká armáda. V druhé polovině už dojde na solidnější bitky, film si ale nese takový ten feeling šedesátek, kde i když tekla krev, byla taková neuvěřitelná... Téma dvou mužů, kdy každý je na jiné straně, vzájemně se sice respektujících ale jdoucích si po krku tu už bylo mockrát. Brynner si zde střihl hlavního ,,banditu'' Sultána, který nechce nic jiného než svobodu pro svůj kmen a policistu kapitána Younga jdoucím mu po krku skvěle zahrál Trewor Howard. Ten kdo mu v tom následně pomáhá i nepomáhá je další skvělý herec Harry Andrews. Ačkoliv by se mohlo díky primitivnosti prostředí zdát, že se film odehrává někdy na začátku dvacátého století, není to tak. Je to někdy jen pár let před druhou světovou válkou. Koukat se na to dalo, ale jednou stačilo. Dnes by asi kapitán Young divil kam až došla britská vstřícnost vůči místním a jejich kulturním odlišnostem. Sultány už není třeba honit v dalekém Džalabádu. Stačí si počkat na nějaký teroristický útok na Picadilly v Londýně... Tři ukradené kozy. * * * ()
Dlouhý souboj s divákovou trpělivostí postavenou před papundeklové kulisy, podivuhodné chování indického Jánošíka, trapné výkony většiny herců (pomiňme jejich neumětelské masky) a naprosto nulový vývoj všech postav. Brynner se snaží, seč může. Jeho charisma jede na plné obrátky, aby v tomhle nepovedeném filmu bylo alespoň na co koukat. I když se po umělecké stránce film nevyvedl, nenápadně jím probleskují střípky hodné zamyšlení. No jo, ale filozofujte u Gothaje s cibulí o hnusotě kolonizování. A na víc, než na Gothaj na stojáka, tenhle film nemá. ()
Na svou dobu asi kvalitní film, ale mne moc neřekl... Postavy skvěle hrané, příběh uvěřitelný ale nic víc, nic míň... - 30. 3. 2011 - 50% ()
Angličané internují příslušníky jednoho indického kočovného kmene a hodlají je zcivilizovat, protože mají pocit, že dělají až moc velký bordel. Indové - ký to div - o zcivilizování nijak zvlášť nestojí. Máme tu western odehrávající se v Indii, kde místo bledých tváří vystupují sáhibové a místo Indiánů Indové. Yul Brynner má místo klobouku turban a setsakramentsky mu to sluší... ()
Režisér Ken ANNAKIN skutečně umí natočit vojenský film. Samozřejmě, že se lépe točí válečné filmy 2.světové války (jeho díla : Bitva v Ardenách nebo Nejdelší den), ale nutno přiznat, že i filmu s dějem z koloniální Indie 20.let minulého století nezůstal nic dlužen. Zde vidíme různé charaktery dvou Britských velitelů, charakter indického vůdce kmene Sultana (Yul Brynner) a celou koloniální misérii, která nic nevyřešila, ikdyž notně a neústupně pro královnu a Anglii zabíjela. Napadlo mě, že s takovou přírodní horskou scenérií jakou má Indie, Jugoslávie, Afghanistán a j. země horských masívů, nemá nepřítel absolutně žádnou šanci. Vždyť tam střílí každá skála. Dobrý film, nepostrádá akce. ()
Náramně romanticky, idealizovaně a pateticky vyvedený dobrodružný příběh, takhle se v dnešní dají točit jen parodie. Je to vlastně western, ale spíše klasického ražení, nezasažený vlivy italo-westernů. Spíše připomíná západoněmecké mayovky, však taky Yul Brynnerův Sultán je ušlechtilý jak vzor z čítanky. Přitom Yul Brynner je ještě vybrán dobře, ale hlavní klaďas na britské straně je dost nudný a v turbanu vypadá vyloženě směšně. Jednou se toto velice průměrné dílko ale přežít dá. ()
Solidní dobrodružný film o protivnících (Y.Brynner a T.Howard), kteří si dokážou prokázat respekt, kazí na DVD likvidační stranový ořez 4:3. Doufám, že jde skutečně jen o technické nedopatření, a nikoli nový trend dosud spolehlivého Filmhousu. ()
Byl to opravdu dlouhý suoboj, ale naštěstí ne tak nudný, abych to v polovině vypnula a šla si z nudy lehnout. Tohle mě celkem i bavilo. jenže je to vážně dlouhé, místy jsou některé scény zbytečné ale jinak to špatné nebylo, prostě průměrný film. ()
Jen dalsi z rady tech dobrodruznych filmu ze sedesatych let. Film se nemuze brat uplne vazne, porad se v nem ale neco deje a nudit by nemel. Z hereckych vykonu nejvice zaujme Yul Brynner. Staci jednou videt. ()
Indický klon mayovek. Ušlechtilý vůdce indického kmene (Brynner), který byl nespravedlivě uzavřen se svými lidmi do pevnosti a po útěku se rozhodne bojovat za svobodu, se střetne s ušlechtilým Britem - bývalým antropologem, který se snaží spojit vydělávání na živobytí s pobytem v milované Indii (Howard), přičemž se oba v drsné době snaží hrát fair play. Jenže proti předsudkům o Indech - banditech, kterým se musí vnutit řád a civilizace, není obrany. Proti Mayovi je zde daleko více reality (masakr u vlaku, mučení krásné tanečnice). Velice solidní propojení klasického syžetu dobrodružného příběhu pro kluky všeho věku s drsnou koloniální skutečností. ()
Chválim nápadité zasadenie filmu - hornatá krajina koloniálnej Indie, do ktorej Brynner skvele zapadol. Film sa zaoberá myšlienkami slobody a či stojí o ňu bojovať, resp. akými zbranami a ako ďaleko zájsť, než vás dejiny odsúdia. Potešili aj Andrews v jednej zo svojích úplne že typických rolí či Keir, tentoraz riadne zamaskovaný. K Howardovi mám určité výhrady skoro ako v každom jeho filme, začínajúci románik jeho role s mladou dámou bol zlý vtip, stačí iba letmý pohľad na jeho pripitý ksicht a módny účes, o veku ani nehovoriac a každý hneď pochopí...tvorcovia však zjavne nie. Škoda, že nie všetky scény boli točené v exteriéroch, viaceré totiž používali filmové plátno na pozadí a ak stopáž mohla byť o hodný kúsok kratšia, predsalen záver sa vlečie. To hlavné - stará dobrá britská herecká škola a dobrodružný dej s dostatočným počtom akcie - fungovalo. ()
Prectete si poradne nazev. Podivejte se na rok vyroby. Prectete si poradne nazev. Podivejte se na zemi puvodu a zamente ji s USA. Prectete si poradne nazev. Prectete si poradne nazev. A prectete si blabol na druhe strane obalu DVD. A vratte to zpatky na ten regal. ()
Obrovské překvapení. Očekávala jsem „mayovku po indicku“ – odlehčenou dobrodružnou záležitost se spoustou papundeklu, decentním náznakem násilí a ještě decentnější romantikou, tradičně skvělého Yula Brynnera a zástup statistů okolo něj, případně proti němu (z čehož jeden bude hrát hrozně podlého padoucha a ostatní budou k ruce coby boxovací pytle). A namísto toho jsem se dočkala silného příběhu z dob britské kolonizace Indie, bez glorifikace kterékoli strany, s místy překvapivými dějovými zvraty (zvlášť začátek a závěr mě dost vyvedly z konceptu), příjemně civilním Trevorem Howardem (který mi připomínal Cowleyho z CI5 :) a Yulem Brynnerem v jedné z jeho nejlepších rolí. A ještě něco. Repliky o svobodě a nesvobodě jsou evergreenem dobrodružného žánru, a tradiční je i jejich správná hierarchická posloupnost, která je divákovi na stříbrném podnosu (a s odrazem západu slunce) servírována. Dlouhý souboj však namísto očekávaného morálního dogmatu předkládá otázku: je svoboda vysněnou osvobozující hodnotou, nebo je to jen iluze, vzdálenost, která člověka dělí od nejbližšího mantinelu? 9/10 ()
Boj Indů za svobodu proti britským utlačovatelům. Pěkně výpravné a zajímavé. Jen dost záběrů je dělaných před běžícím filmem či fotografií a to bych od Anakina na konci šedesátých let opravdu nečekal. ()
Prekvapenie, samozrejme príjemné. Ritierskosť sa vo vojsku nenosí preto, že je tam plno blbcov mysliacich si, že zbraňou v ruke sa vyrieši všetko. Načo pochopiť, veď strieľať je jednoduchšie. ()
Film, který pro mne byl příjemným překvapením. Dobře zvládnutý příběh a především excelentní herectví u Yula Brynneraa Trevora Howarda. Choreografie bojových scén je na tehdejší dobu také na docela dobré úrovni. Sem tam se sice nějaké klišé objeví, ale celkově je to příjemný snímek a nikdo s jeho výběrem rozhodně neprohloupí. Potěší také Edward Fox v drobné roličce. ()
Reklama