Režie:
Leslie LibmanKamera:
Ronald Víctor GarcíaHudba:
Daniel LichtHrají:
Peter Gallagher, Leonard Nimoy, Tim Guinee, Rya Kihlstedt, Sally Kirkland, Miguel Ferrer, Wendy Benson-Landes, Daniel Dae Kim, Heather Morgan (více)Obsahy(1)
Adaptace slavné románové dystopie Aldouse Huxleyho Konec civilizace. Ve městě budoucnosti, kde jsou lidé geneticky upravováni, monogamie je společensky nepřípustná a všichni užívají drogu Soma, která zbavuje stresu potlačením emocí, se k nelibosti okolí vysoce postavený manažer Bernard a učitelka Lenina scházejí mnohem déle než je slušné. Když jejich vrtulník havaruje v odlehlé rezervaci, pomůže jim místní „divoch“ John a Bernard, fascinovaný jeho způsobem života, ho pozve do města, kde se sice „divoch“ stane mediální hvězdou, ale otráven povrchním životem společnosti, chce se vrátit zpět do divočiny. Změny, které svým příchodem vyvolal, se však pro některé stanou osudnými. (oficiální text distributora)
(více)Recenze (11)
Oproti té kultovní předloze je to nudné. Jo, je to těžké nacpat tolik skvělých myšlenek a odkazů do jednoho filmu a spojit to dějem. Jenom ty hesla - co kus to perla. Bohužel jako film je to vyvářka horší než Minority report (2002). Oni tam nahoře dobře vědi, že potřebují rozvrátit tradiční hodnoty, aby získali ohýbatelnou lidskou pracovní sílu. Naděje je ale v tom, že přes všechnu robotizaci a automatizaci je lidí pořád zapotřebí a je potřeba jejich souhlasu. Pořád potřebují zmanipulované voliče a zotročené pracovníky. Akorát že dnes už se to nedá dělat totalitně přímo, ale je potřeba zapojit sofistikovanější politické manipulace, lízingy, coronaviry, hypotéky, kryptoměny a tomu podobně. Vřele doporučuji knihu Huxley Aldous: Raněný slepotou (1970), to je absolutní jednička. ()
Patřím mezi obdivovatele původní knihy, takže jsem si film nemohl nechat ujít. Jeho hodnocení je proto pro mě o něco složitější. Můžu srovnávat s knihou, která by dostala 5 hvězdiček s přehledem (nejvíce mě na ní zaujalo na kolik tato "utopie" budoucnosti odráží dnešní svět a přitom je knize už přez 70 let). Myšlenky a příběh knihy samozřejmě nemůže film obsáhnout. Možná bych až zas tak nesouhlasil s tím, že je zpracování věrohodné. Nejen závěr filmu byl pozměněn... Jinak bych filmu neměl moc co vytknou - možná ještě ty kostýmy, ale to je otázka osobního vkusu... Když bych se pokusil uvažovat jako někdo kdo knihu nečetl, možná by se mi film líbil víc, protože je prostě dějově bohatý, ztvárnění "našeptávání" a predestinace je zajímavé a navíc bych si snad i odnesl nějaké ty zajímavé myšlenky a poznatky jako v případě knihy. Za odchylky od původní knihy, ztvárnění divochů - kostýmy, proto strhávám 1 hvězdu... ()
Nebylo to úplně špatné...lacinější tv podoba a telenovelovské herecké obsazení taky nebyl hl.problém. Největší probém je zvláštní konec, který se totálně odchýlí od knihy vyzní v trapný happy-endovský konec alá Hollywood. Škoda. Adaptace Ridleyho Scotta s L. DiCapriem v roce 2011 bude jistě o dost lepší! ()
Celkem mě to zklamalo. Rozjezd to má slušný, ale místo toho, aby se to rozvíjelo dál po stránce psychologie postav a přesahu (nejlíp obojí naráz), tak se zbytek filmu jen pitvá v tom, čím začal. Navíc celý ten děj natahuje spousta zbytečně dlouhých romantických nebo party scén. A zklamal mě i konec, který od SPOILER smrti Johna KONEC SPOILERU bere všechno strašně rychle. Ale nutno uznat, že i přes ten dost televizní vzhled to má něco do sebe, pár scén se vážně povedlo (třeba hned ta úvodní), má to dobrou hudbu a v něčem to je, jak jsem doufal, dost nadčasové. Takže fakt škoda, že se s tím režisér víc nepohrál a vše víc nerozvedl, protože takhle to sice má nejednu zajímavou myšlenku, ale jede to jen na půl plynu. V tomhle směru pro mě Válka světů - příští století a Harrison Bergeron zůstávají nepřekonány a bez větší konkurence. Ale pořád se mi Báječný nový svět líbil o něco víc, než 1984... 3* ()
Průměrné zpracování výborné knihy. Aldous Huxley napsal trefnou hyperbolu kapitalistického světa, v němž je podstatou společnosti nerovnost a zároveň touha po šťastném životě pro všechny. Režisér tuto myšlenku převedl do filmu v podstatě beze změn. Herci jsou zoufale nevýrazní. Laciné televizní zpracování trochu kazí zážitek a snímek působí spíš jako prodloužený díl Krajních mezí, než celovečerní film. Gattaca, která sděluje podobné myšlenky, vypadá mnohem lépe a její dopad je o to větší. ()
Reklama