Režie:
Marek PiestrakScénář:
Jerzy GierałtowskiKamera:
Janusz PawłowskiHudba:
Jerzy MatulaHrají:
Krzysztof Jasiński, Iwona Bielska, Stanisław Brejdygant, Olgierd Łukaszewicz, Henryk Machalica, Leon Niemczyk, Jerzy Prażmowski, Hanna Stankówna (více)Obsahy(1)
Filmový horor inspirovaný legendami o vlkodlacích byl natočen podle novely Jerzyho Gieraltowského. Příběh se odehrává v 19. století na panství Sieniawka. Maryna (Iwona Bielská) nenávidí svého muže, vlastence Kacpera Wosinského (Krzysztof Jasinski). Žena se po smrti převtěluje ve vlčici a svůdnou hraběnku Julii (rovněž Iwona Bileská). Dochází k mnoha záhadným jevům a objevují se i klasické prvky upírského hororu. Kacper teprve později pochopí, že kletba jeho zemřelé ženy se vyplňuje... (Mariin)
(více)Recenze (46)
Polská hororová legenda, která i dnes dokáže na několika místech obstojně strašit, ale většinu času jen nudí. Atmosféra 19.století, odlehlého zámku a zasněžené krajiny je slušná, ale využita mohla být jistě daleko lépe. Film mého mládí to nebyl, nemám k němu nostalgický vztah, dnešním pohledem tedy vlkodlačí raritka, až po okraj rozvleklého děje naplněna vatou. ()
Tento polský horor patří po umělecké stránce k tomu nejlepšímu, co bylo v žánru vytvořeno. Ačkoliv, pokud je mi známo, sami Poláci si tohoto filmu nijak zvlášť neváží, předčí i mnohou západní produkcí (Corman, Fisher). Spojuje v sobě prvky gotického hororu a romanticko – povstalecké atmosféry 19. století s legendami o vlkodlacích. Je tu velmi dobře vytvořeno pochmurné prostředí i démonická postava neřestné svůdnice. Spolu s filmy SVETO MESTO a PJUSCHYE KROV řadím k nejlepším hororům produkce slovanských zemí. ()
Tak konečne sa mi podarilo zhliadnuť tento klenot Polského filmu a celkovo svojho (sub)žánru. Neveril som vlastným očiam, že niečo takéto vzniklo v susednom Polsku a ešte k tomu v takom roku. Síce by som to medzi vlkodlačie filmy nezadaril, ako som si myslel, že zaradím :) ale horor to bol riadny. Neskutočne dusná atmosféra, ktorú doprevádzala depresívna hudba mi miestami až vyrážala dych... a naopak pri scénach v noci a za svetla jednej sviečky(vo filme :) a pazvukoch vlčice mi nebolo všetko jedno. Proste takúto atmosféru som už dlho nezažil. Jednoduchý dej podaný tak, že vám občas bude krv tuhnút v žilách. Kto nevidel neuverí... ozaj silný zážitok. 90% ()
Solidní příspěvek do škatulky evropského hororu. Rozhodně tenhle film nevnímám jako kult - kdysi jsem o něm věděl, ale nikdy jsem ho neviděl. Mám pocit, že s odstupem času je ještě lepší (ano, nabízí se srovnání se současnou hororovou produkcí, kde na pár slušných snímků vychází stovky děsivých slátanin). Temná hudba (Jerzy Matula) společně s kamerou vytváří nepříjemnou a tísnivou atmosféru. Ostrý svist nočního větru je pak snad ještě strašidelnější. Zimní krajina, pahýly holých stromů, mlha, luna se skrývá za mraky, vlčí vytí, kříže, přízrak a splašení koně... Několik scén funguje samo o sobě - pohřeb na hřbitově, cesta k hranicím či voodoo. V závěru dojde i na pár gore záběrů. Zajímavý je způsob naložení s mrtvolou prokleté. Člověk by si tipoval spíše upíra. Na druhou stranu není zcela jasné, zda jde o čistou lykantropii, nebo o skutečný vampirismus. Příjemně pochmurné s hezkým koncem. Ovšem chápu ty, co je snímek zklamal. Vhodnější pro artové diváky, kteří nikam nespěchají (byť mně přišlo, že film odsýpá jak dobře promazaný stroj). ()
Možno na mňa bude pár užívateľov krivo zazerať, ale bohužiaľ. Mne je jedno, či je to nejaký veľký kult alebo klasika poľskej kinematografie, pre mňa to bolo čosi strašné. A nemyslím to vo význame strašidelné. Jeden z najnudnejších starých hororov, aké som za posledné mesiace videl. Bodík za hudbu, lebo tá bola jediná, ktorá ma aspoň občas vytiahla z driemot. Nikdy viac. ()
Galerie (14)
Zajímavosti (2)
- Film sa nakrúcal v kaštieli Wodzierady pri Lodži a na zámku Smielow. (MIMIC)
- Film bol nakrútený podľa literárnej predlohy Jerzyho Gieraltowského. Režisér Marek Piestrak spomína, že z politických dôvodov bolo potrebné zmeniť obdobie, v ktorom sa film odohráva. Kniha popisuje tzv. Januárové povstanie z roku 1863, v ktorom agresormi boli ruské vojská. Piestrak situoval dej do roku 1848 na poľské územie okupované Rakúšanmi. (MIMIC)
Reklama