Režie:
Christian DuguayScénář:
John PielmeierKamera:
Pierre GillHudba:
Normand CorbeilHrají:
Robert Carlyle, Stockard Channing, Jena Malone, Julianna Margulies, Matthew Modine, Liev Schreiber, Peter Stormare, Friedrich von Thun, Peter O'Toole (více)Obsahy(2)
Velkoryse pojatý kanadský snímek mapuje životní cestu jednoho z nejhrůznějších diktátorů v dějinách lidstva od dob mládí až po jeho jmenování říšským kancléřem. Osobní neúspěch při snaze dostat se na malířskou akademii a válečný neúspěch jeho země v 1. sv. válce, kam narukoval, rozněcuje v mladém Hitlerovi nacionalistický fanatismus, provázený antisemitismem, chorobné vášně, které záhy přerostou v celoživotní posedlost. Pod jejím vlivem, využívaje celonárodní poválečné apatie a posléze i hospodářské krize, se v čele NSDAP pomalu, ale neúprosně vypracovává na politickém žebříčku, roste a sílí. O šílenství „jeho boje“, o jeho soukromí, ale i spolupracovnících a odpůrcích pojednává první díl výpravného snímku, jehož scénář je založen na pečlivě prostudovaných historických pramenech a jenž byl z velké části natáčen v Čechách. V druhé, závěrečné části tohoto životopisného historického snímku si Adolf Hitler kolem sebe pomalu utváří novou skupinu spolupracovníků, která ho bude provázet až do konce II. světové války. Zároveň se stupňují konflikty s jeho staršími souputníky, jako je např. generál Ernst Röhm, velitel oddílů SA. Na scénu se také dostávají dvě osudové ženy jeho života – jeho nevlastní neteř Geli a posléze i Eva Braunová… Titulní roli strhujícím způsobem ztvárnil britský herec Robert Carlyle, snímek sám obdržel mnohá ocenění, z toho dvě ceny Emmy. (Česká televize)
(více)Videa (1)
Recenze (360)
Právě jsem v televizi shlédnul první díl a jsem opravdu nadšený. To, co dokázali kanadští filmaři vytvořit při tak malém rozpočtu, je opravdu obdivuhodné. Autoři nevsází na kulervoucí bojové scény nebo milionové efekty, ale do popředí vysunují příběh, který je už sám o sobě tahákem jako hrom. K tomu všemu se přidávají výborné herecké výkony v čele s exelujícím Robertem Carlylem, který, ač jako Hitler moc nevypadá a ze začátku vám díky tomu bude v téhle roli asi dost vadit, v průběhu filmu jasně dokazuje, že opravdu ví, co a jak chce hrát a taky to tak hraje. Budete mu věřit každý pohyb, každé gesto a dokonce i to autentické hitlerovské zlo, které mu přímo čiší z očí. Vzestup zla je dozajista jedním z nejlepších filmů popisujících předválečné události v Německu a jedním z nejlepších televizních filmů vůbec. Pokud se chystáte na maturitu z dějepisu, nemáte lepší volbu. ()
Passerův STALIN mne zasáhl víc, ale tohle je neméně pozoruhodný počin od zdatného filmového a televizního řemeslníka Duguaye a každopádně by se oba snímky měly povinně pouštět na základkách v hodinách dějepisu. Hlavně zpočátku mi to sice přišlo hrozně naivní, jako true story akční horor pro MTV teenagery, viz. úvod a la PŘICHÁZÍ SATAN, kde malý Hitler zapálí úly (aby bylo i tomu největšímu blbci jasné, jak to tedy bylo s tím požárem Říšského sněmu), ten film se totiž nejen na televizák většinu času nezadržitelně řítí vpřed vstříc největší tragédii lidstva a jednotlivé scény končí vždy velmi vypjatě, kteroužto kombinací vás úplně drtí. Netuším, jestli byl Hitler opravdu takovým vzteklým nenávistným ubožáčkem, jak ho líčí film, o to více ale na diváka zapůsobí, čeho všeho taková nicka dosáhla. Carlyle je v titulní roli vynikající (i když i já za ním viděl stále jen Carlylea, tahle role chce hádám úplně neznámého herce) a Stormare jako Röhm je třešnička na dortu. ()
Dosť dobre na TV produkciu. Führera už stvárnilo množstvo hercov a aj keď Bruno Ganz (Pád Tretej ríše) bol asi najlepší, aj Robert Carlyle sa v tejto nacistickej roli našiel. O druhej svetovej je to natočeného požehnane, ale Vzostup zla je výnimočný práve tým, že umožňuje stáť u zrodu Hitlerovho nacistického Nemecka. Celkom verne sa to drží faktov a je skutočne obdivuhodne, ako sa vynikajúci rečník Hitler, dostal od krčiem až do samotného čela ríše. 1. diel - 85% Druhý diel mi príde trochu slabší, zatiaľ čo v prvom sledujeme Hitlera ako buduje svoju stranu, v tej druhej vidíme viac s jeho života čo ma osobne moc nezaujalo, ale ako náhle vidíme ako naloží s Ernstom Röhmmom alebo príhovor v Mníchovskom divadle budí pozornosť. Zriedkavý film v tomto žánri, ale o to viac cenný. 2. diel 80% ()
„To najhoršie, čo môžeme robiť, je nerobiť nič.“ V prvom rade sa musíte zmieriť s tým, že niekto ako Adolf Hitler má film. Dokument samozrejme beriem, to je dôležité, pretože nesmieme zabúdať na šialených netvorov. Potiaľto všetko OK. Lenže niekto múdry zrazu dostal nápad urobiť z Hitlera hrdinu hraného filmu. A s tým mám etický problém. Že to má 177 minút, to je jedna vec. To, že Robert Carlyle (inak expert na pošukov - Trainspotting, Pláž) ide prekvapivo na pol plynu a jeho stvárnenie Adolfa Hitlera je miestami až matné, to je druhá vec. Petrovia Stormare a O ´Toole, plus Liev Schreiber, sú oveľa lepší a zaujímavejší. Hoci film v druhej polovičke konečne aspoň trocha chytí tempo, na mňa vôbec nefungoval a vlastne som bol dosť znechutený. Obsadiť Hitlera do titulnej úlohy a hodiť milióny zavraždených civilov na to, že sa mu ako malému vysmiali za primitívne obrazy, sa mi zdá ozaj troška zľahčujúce a povrchné. Alebo mi niečo ušlo? 50 % ()
Film sleduje Adolfa Hitlera od bezdomoveckého poležiavania pod mostom, cez prvé rečnícke prejavy v krčme chlapom pri pive, návrh symbolu hakového kríža doma za stolom, až po ambiciózne vyjednávanie s prezidentom Hindenburgom. Môžem len dúfať v dôveryhodnosť faktov vo filme, no robím to ochotne, pretože na televíznu produkciu je výborne nakrútený i zahraný a detailne mi odpovedá na otázku, ako sa taký človek odnikiaľ (nemal ani len nemecké občianstvo!) mohol dostať k takej moci. Hitlera zobrazuje nielen ako psychopata, ktorému srší z očí fanatizmus a nenávisť, ale tiež ako geniálneho manipulátora, ktorý s oveľa menším postavením dokázal zauzliť nitky najvyšším politikom. ()
Galerie (38)
Zajímavosti (21)
- Producent původně chtěl, aby Adolfa Hitlera hrál Ewan McGregor. (ČSFD)
- Ernst Röhm (Peter Stormare) se roku 1926 účastní stranického kongresu v Bambergu, ale ve skutečnosti již roku 1925 odjel do Bolívie, kde sloužil jako vojenský pozorovatel, a to až do roku 1930. (vangobseck)
- Některé exterierové scény se natáčely v ulicích Brna, konkrétně například na Zelném náměstí, kde byl nafilmován balkonový proslov. Při natáčení brněnských scén se tak mnoho komparzistů objevilo v nacistických uniformách. Starší neinformovaní lidé mnohdy tuto skutečnost nesli velice těžce. Byl zde případ silného šoku, kvůli kterému musela být přivolána záchranná služba. Vídeňské exteriéry se pak natáčely v Liberci, protože liberecká radnice je inspirována právě tou vídeňskou. (don corleone)
Reklama