Indiana Jones a Království křišťálové lebky
-
Indiana Jones and the Kingdom of the Crystal Skull (více)
Režie:
Steven SpielbergScénář:
David KoeppKamera:
Janusz KamińskiHudba:
John WilliamsHrají:
Harrison Ford, Karen Allen, Shia LaBeouf, Cate Blanchett, John Hurt, Ray Winstone, Jim Broadbent, Andrew Divoff, Alan Dale, Sasha Spielberg (více)Obsahy(1)
Stárnoucí Indiana Jones učí na univerzitě a žije poklidný život. Jsou však padesátá léta a Amerika zažívá hysterii ohledně sovětských a komunistických agentů. Jednoho dne ho unese právě skupina ruských agentů vedená podivnou vědkyní Irinou Spalko, již doprovází několik ruských vojáků, kteří hledají na americké základně podivnou bednu. Indiana se ze zajetí dokáže osvobodit. Celá záležitost mu přinese jen nepříjemnosti, když je vyšetřován americkou tajnou službou. V důsledku tohoto vyšetřování je Indiana vyhozen z univerzity. V té době ho však vyhledá mladík Mutt Williams, který ho požádá o pomoc pro svého otčíma, profesora Oxleyho, a svou matku Marion, kteří odjeli do Jižní Ameriky hledat tajemnou křišťálovou lebku. Indiana je informací o lebce ohromen a ihned s Muttem odjíždí do Peru, kde se Oxley a Muttova matka ztratili. Indianovi nedělá problém hrobku španělského conquistadora a v něm křišťálovou lebku najít. Zanedlouho nalezne i profesora Oxleyho. Jak se ale ukáže, Oxley se pomátl na rozumu a Indiana ani Mutt z něj nejsou schopni dostat nějaké souvislé informace. Ke všemu jsou v té době zajati Rusy, které opět vede Irina Spalko. Rusové mají v zajetí i Muttovu matku, Marion. Ukáže se, že Mutt je ve skutečnosti synem Indiany. Rusové po Indianovi a jeho doprovodu chtějí, aby je dovedli do tajemného zlatého indiánského města, které je legendou s lebkou spojené. Rusy doprovází zrádce Mac, který se nechal ke spolupráci s Rusy uplatit. Po krátké době se podaří Indymu a jeho doprovodu včetně Maca, který Indymu namluví, že pracuje pro CIA a Rusy tak monitoruje, utéci... (TV Prima)
(více)Videa (15)
Recenze (1 725)
Solidní dobrodružná podívaná, čechraná podobně jako Iron Man hlavně povrchními průpovídkami. Nevadí mi jízda na sci-fi z 50. let, ani divoké finále - zvolené stylizaci ale ty digitální orgie z druhé poloviny moc nesvědčí. V jistém směru promakaný film, bohužel přišel o svého největšího tahouna. Dědka Jonese by zválcoval kde kdo. ()
Sice mi chvilku trvalo, než to uleželo v hlavě, ale nakonec volím plný počet. Čtvrtý Indiana Jones je plný hlášek, smrtících fórů, geniálně vypointovaných scén, bravurně za vlasy přitažených pasáží a rozkošného sebeironického nadhledu ze stran snad všech zúčastněných (Shia - Tarzan - WTF OMG LOL). Takže nakonec naprostá spokojenost, i když Poslední křížová výprava zůstává nepokořena. ()
Myslel jsem si, že téměř po 20ti letech spekulování příjde Spielberg/Lucas s nějakou úžasnou zápletkou. Bohužel. Nový INDIANA JONES postrádá hned 4 věci. 1. Dobrý scénář. 2. 80-léta, nový díl už prostě nepůsobí dojmem, že se vám za zády točí koutouč s filmem a triky působí příliš počítačově. To staré kouzlo je fuč. 3. Pořádného padoucha. Cate Blanchett je až nechtěně vtipná a maximálně ne-respektu hodná. Její pokus o východo ukrajinský akcent je mimo, nechápu proč Spielberg rovnou neobsadil nějakou v Americe domestikovanou ukrajinku, to by snad vyšlo o něco lépe. -- No a konečně za 4. NÁCKY. Ano. Nácky. Rusové jsou sice novou moderní hrozbou (to ostatně byly vždycky), ale v Indym působí Ivani dojmem tupých a neškodných idiotů. --- Indiana Jones sice zásadně ovlivnil moje dětsví a v natočeního nového dílu jsem doufal dlouhá léta, ale teď můžu svědomitě říct, že tohle měli kluci radši nechat plavat. Vše podle mě zachraňuje Harrison Ford, který je až nečekaně ve formě, skáče jako kozlík šikula a nechybí mu jeho břitká, ironická/nebojácná povaha. To je ale všechno. ()
Rok 2008: Zatímco Temný rytíř představil aktuální trendy a Speed Racer vyjevil, jak budou vypadat filmy za 25 let, reakcionářský Indiana Jones 4 se ohlíží zpět. A cestuje napříč časem – tj. 30. léta (braková dobrodružství), 50. léta (špioni, UFO, horory), 80. léta (původní trilogie) a současnost. Výsledkem je kupa narážek pro zasvěcené a poněkud neschůdný film pro nezasvěcené, který jako kdyby do 21. století ani nepatřil. ____ Spousta věcí ve filmu vypadá divně, přičemž alibi se skrývá v záměrné brakovosti. Jde o to, že Spileberg sice patří mezi přední vypravěče, ale s více zhlédnutími nacházíte v jeho filmech chyby a nedodělky. Zde jsou mazaně zdůvodněny pulpovostí. ____ Vytýkat Indymu 4 začlenění UFA signalizuje neznalost Spielbergova portfolia. Skoro v každém třetím jeho filmu se s mimozemšťany v různých podobách setkáváme. Steven skrz ně akcentuje problém komunikace. Zdá se totiž, že děti a „ufonci“ s ní mají menší problémy než dospělí. ____ Kdykoliv se kamera oddálí na velké celky a ustanovuje nebo panorámuje krajinu, generuje v režimu digitálního retra okázalé pohlednice. ____ Zápory: 1, Postavy mají přesně vytyčený půdorys a ani na moment je nenapadne ho opustit. S rámcem se nehýbe, pouze prostor uvnitř kdosi tu a tam zvelebí nápadem či narážkou. Důsledkem je nepopíratelná lepší první půle filmu, kde nejsou obrysy půdorysu tak zřetelné. 2, Klíčoví hrdinové vysadili steroidy. Ford není dost jonesovský, Shia dost rebelantský (rozuměje divošsko-Brando-novský) a Cate dost nemilosrdná (hrdopyšnosti Ninočky zůstala cosi dlužna). 3, Slackující děj žadoní o vystříhání 20% materiálu z každé sekvence. ()
Z mého pohledu si Indy s padesátými léty rozumí naprosto skvěle. Nicméně o dost hůř si rozumí s 21. stoletím, vizuálně mi to přišlo sterilní, vyžehlené a občas podbízivé. Harrison Ford má pořád hromské koule, což se bohužel nedá říci o Cate Blanchett (a žel nejen z důvodů pochopitelných). Shia LeBoeuf svůj legolasí part také odtáhl se ctí, nicméně tohle pomrkávání na mladší publikum, kterému už dědek s bičem nestačí, to mi vadí. Podobně jako lucasovská infantilita... Co se mi líbilo? Atmosféra, místy páchla záhrobně stuchle jako zastara. Spielbergův konzervativismus, který nenudí a nepůsobí anachronicky. Přesto svoje dojmy z Indyho vystihuji slovem rozpačité. Mám pocit, že tam, kde původní trilogie vystačila s málem, musí čtyřka až příliš sahat k megalománii a nadsazenosti... Je to prostě dobře opracovaný produkt a z mého pohledu jednozačně hit, ne však kult. ()
Galerie (79)
Zajímavosti (124)
- Na vozidle, na kterém se hrdinové plaví po řece, je na poznávací značce vidět číslovka 57, což je pravděpodobně odkaz na rok 1957, ve kterém se film odehrává. (Karlosik_4)
- K devatenáctileté pauze, která uběhla od Poslední Křížové výpravy (1989), hlavní tvůrce celé série George Lucas v čase premiéry řekl: "Původně jsem skutečně uvažoval jen o trilogii a chtěl jsem u ní zůstat, začátkem devadesátých let ale Steven Spielberg a Harrison Ford přišli s tím, že bychom měli pokračovat. A s tím pro mě souvisel úkol najít dobrý námět. Což se ukázalo být ještě těžší, než se původně zdálo, protože poklad, po kterém doktor Jones půjde, by neměl být jen fascinujícím mýtem, ale musí být také co nejvěrohodněji zakotven v realitě. Léta jsme se průběžně scházeli a probírali různé nápady. Ale to, co se líbilo jednomu, se nikdy nelíbilo ostatním... bylo to k uzoufání. Zároveň se objevovaly další a další filmy - od Mumie po Laru Croft - které vyprávěly dobrodružství po vzoru Indiany Jonese, což naše možnosti zužovalo. Nakonec jsem jim oběma přednesl nápad s křišťálovou lebkou a řekl: 'Tohle bude fungovat. A buď tenhle příběh uděláme teď, anebo to necháme plavat. Měňte si klidně všechno možné, ale u téhle základní myšlenky zůstaneme. Pro mě není finančně nezbytné natočit další film, takže si dobře rozmyslete, co chcete.' Tím jsem je nakonec přesvědčil. Než jsme se dostali k natáčení, tu a tam jsme na příběhu samozřejmě ještě něco změnili, ale taky jsme si při tom užili spoustu legrace." (NIRO)
- Hravé a nespoutané hudební téma pro Rafana Williamse (Shia LaBeouf) svou živelností v jistém směru upomíná na klasické dobrodružné snímky Zlaté éry Hollywoodu s mladými chvástavými hrdiny. Oproti tomu motiv Iriny Spalko (Cate Blanchett) je svým temně smyslným noirovým nádechem (dráždivý saxofon, vábivé smyčce, harmonické posuny) poctou silným záporným ženským charakterům čtyřicátých let. John Williams do jeho koncertní úpravy zároveň nenásilně zakomponoval i v nízké tónině položený cimbál, který svým specifickým hlasem evokuje Irinin "východní" původ. A konečně motiv Křišťálové lebky je pro změnu nostalgickou aluzí na vědeckofantastické snímky let padesátých. (Lavran)
Reklama