Obsahy(1)
Americký film „Sůl země" byl natočen podle skutečné události - stávky horníků zinkových dolů v oblasti Bayard v Novém Mexiku (USA) v r. 1951. Film vypráví o průběhu patnáctiměsíční stávky, která skončila po houževnatém boji horníků i jejich žen vítězně. Film byl po prvé uveden mimo území USA na VIII. mezinárodním filmovém festivalu v Karlových Varech v r. 1954, kde získal (společně se sovětským filmem „Věrní přátelé") Velkou cenu. Herečce Rosauře Revueltas, jedné z hlavních hrdinek filmu, byla za životnou, se strhující pravdivostí a prostotou ztvárněnou postavu mexické hornické ženy i za její neohrožený postoj vůči nepřízni oficiálních kruhů při natáčení tohoto filmu, udělena Cena za ženský herecký výkon. (Filmový přehled)
(více)Recenze (16)
Filmařsky lehce podprůměrná, tématem docela zajímavá levicová agitka, která dnešnímu divákovi pro témata dávno mrtvé už nejspíše nepříjde tak zásadní. Ve své době přesto pro širokou část společnosti nepochybně hodně silné dílo které se vyjadřuje hned k několika problémům najednou. Historicky teda poměrně zajímavých 94 minut. Zinc Town, New Mexico, U.S.A. ()
Snímok dostatočne ukazuje, v čom je sila jednotlivca v skupine. A v čom je sila skupiny pre jednotlivca. Nevidím v tom nejakú komunistickú propagandu, vidím v tom mimoriadne kvalitný snímok, ktorý predkladá jeden z možných návodov, ako zvíťaziť nad nelogickými a neľudskými požiadavkami vykorisťovateľov. Avšak, aby sa uspelo, musíme byť jednotní. Čo mi veľmi nie sme. ()
Očakával som neorealistickú snímku, avšak na počudovanie je táto sociálna dráma rozprávaná pomerne klasicky. Ale nesmieme zabúdať na to, že hlavné postavy hrajú Mexičania, respektíve americkí Hispánci, je tu jedna zaujímavá paralelná montáž, ale najmä film sa dotýka okrem štrajku aj rovnoprávnosti mužov a žien, rasových predsudkov, alebo postavenia mužov v rodine. V tom všetkom sa ráta určite v USA medzi pionierske. Ženy by ale chceli aj rovnoprávnosť čo sa týka užívania si sexu, v tomto smere ostaneme iba pri rečiach :). Treba sa vyrovnať s tým, že vo filme stávka nepôsobila ako 15-mesačná, ale skôr iba ako niekoľkodňová. Niežeby to bola chyba. ()
Rudí prorokovali nehynoucí význam... Jsou vzácné a mají pověst, jíž není co závidět. Osamocená díla pokrytá závojem legendy, kterou vyvořila především a hlavně politická situace. „Kultovnosti“ zpravidla nedostojí, bublina je nesmyslně veliká (neboť dobově podmíněná), dá se o nich ale hezky mluvit, aniž víte, o čem vlastně jsou. Sůl země resentiment nebudí a země vzniku si jí stěží přivlastní. Není zase tolik divu, amerického je na filmu pramálo, štáb složený převážně z „vyvrhelů“ (Biberman aneb člen hollywoodské desítky) a neherců z Mexika si pod vlivem neorealismu razí uvědomělý boj za sociální spravedlnost a nemusí při tom jedinkrát zmínit tolikrát zaklínané slovo komunismus. Poměrně unikátní, respektive schovaná, je vypravěčka, vysvětluje jen vybrané situace, jejichž orientace přitom nebývá obtížná. Kladl bych to na vrub složitostem při natáčení („ideologické diverzi“;)), sama titulní Rosaura je trpitelsky zachycená, čistou krásu jí ničí věrohodně zobrazená bolest, ač je to snad jediná herečka v obsazení. Na autenticitě nepřidá nekvalitní postsynchron a soc. realismem načichlé záporné figurky kapitalismu, přičemž by však bylo klamné spojovat tento počin celistvě s tezovitými díly SSSR či satelitů té doby. Boj za rovnorpávnost (ve skrytu i uměleckou) s plátna plně vyzařuje a nekašírovaná problematika rovnosti pohlaví celý smysl odporu ještě více posílí. Žena je možná trpitelkou, ale zároveň další funkční jednotkou vzdoru, která si uhlazuje cestičku za svými právy. Dokonce skrz vyprávěcí prostředky filmu – když na schůzích mluví španělsky muž, nedočkáme se ani titulků, každé vyjádření ženy však Rosaura kompletně přetlumočí. Mám dojem, že toto je cesta dnešního diváka k Soli země. Ideologie nemusí být nepřekročitelnou překážkou, pokud máte rádi berličky talentovaného filmaře. A pevný názor navrch. Že rudí doufali ve víc, to už je věc jiná. ()
"The woman's question he calls it. .... He says, give them equality. Equalities in job, equalities in home and also sex equality." "What do you mean, sex equality?" Dráma podľa skutočnej udalosti, nakrútená dokumentárnym štýlom (hoci viaceré udalosti boli upravené/vymyslené pre potreby filmu). Je to skvelo podvratné dielo, nakrútené natruc tvorcami zaradenými na čierny zoznam v čase vrcholiaceho Mccarthizmu. Na pohľad pôsobí ako komunistická propaganda, ale má nadhľad, príjemnú dávku irónie a často až nečakaný humor. Trochu otravné boli tie toporné herecké výkony ako z ochotníckeho divadla, ale dalo sa na to zvyknúť (akceptujem, že to boli samí neherci). No a ten pôsobivý záver ma dostal. Zaradené v zozname 1001 filmov, ktoré musíte vidieť, než umriete. "Then I knew we had won something they could never take away. Something I could leave my children and they, the salt of the Earth, would inherit it." ()
Galerie (12)
Zajímavosti (3)
- Jako kompars nebo pomocní členové štábu se natáčení zúčastnili i aktéři stávky, která se stala námětem pro tento film. (ČSFD)
- Jediný film, jehož promítání bylo na území Spojených států amerických zakázané. Není náhodou, že se tak stalo v padesátých letech v době vrcholící studené války. V amerických kinech se nehrál až do roku 1965. (ČSFD)
- Film získal na MFF v K. Varech v roce 1954 Křišťálový glóbus a Rosanna Revueltasová si odnesla cenu za Nejlepší ženský herecký výkon. (M.B)
Reklama