Režie:
István SzabóKamera:
Lajos KoltaiHudba:
Zdenkó TamássyHrají:
Klaus Maria Brandauer, Gudrun Landgrebe, Hans Christian Blech, Armin Mueller-Stahl, Jan Niklas, László Mensáros, Tamás Major, Károly Eperjes (více)Obsahy(1)
Napínavé konspirační drama z období úpadku Rakousko-Uherské monarchie inspirované románem Johna Osborna "A Patriot for Me" dle osudů reálné postavy Alfreda Redla, chlapce z rodiny venkovského zaměstnance dráhy v Haliči. Za dávnou pomoc je jeho chudá rodina zásadně loajální k císaři Franzi Josefovi I. a Alfred tuto rodinnou tradici důsledně dodržuje. Redl je přijat do důstojnické školy a coby mladý, ambiciózní a oddaný důstojník si buduje úspěšnou kariéru. V cestě mu však stojí nevyrovnané vztahy se ženami, bratr jeho vysněné Kataliny - Kristóf von Kubinyi, sklony k homosexualitě a šlendrián, korupce, kriminalita a alkoholismus v odlehlých posádkách c.k. armády. Na vrcholu Redlovy kariéry, kdy je jedním z nejmocnějších mužů v monarchii, má krásnou manželku a Katalina je jeho občasnou milenkou a důvěrkyní, se konspirační smyčky částečně organizované jím samým začnou stahovat kolem něj. Loajalita ke starému císaři už přestává být v kurzu. Následník trůnu Ferdinand d'Este má jiné plány a plukovník tajné služby Alfred Redl do nich nezapadá. Na pozadí ty nejznámější hudební kousky Johanna Strausse. (Honza dAve)
(více)Recenze (70)
Po záporné roli v Mefistovi se Brandauer vtělil do další postavy drcené soukolím dějin a zase dokonalým způsobem. Redl chce vlastně jen jedno - splynout s měšťáckým okolím a být jen vysoce postaveným šroubečkem. Jenže homosexualitu neskryjete po celý život. Závěrečná nařízená sebevražda patří k nejsilnějším filmovým scénám, co jsem kdy viděl. ()
Spočiatku sa film dlhšie rozbieha, ale neskôr ponúka zaujímavú drámu vťahujúcu do pomerov rakúsko-uhorskej monarchie. Národnostné pomery v multietnickom štáte, tajné služby, bohužiaľ aj buzerantizmus. Do toho ešte aj konšpiračný prvok, v ktorom následník trónu (výborne zahraný Mueller-Stahlom) chcel vojnu, aby udržal monarchiu pokope. Síce to potom nekorešponduje s historickým námetom, ale rozhodne to je zaujímavé. Záver so zbavením sa nepohodlných má tiež svoje grády. Pomohlo by ale skrátenie obrej stopáže; hluchších miest, hlavne na začiatku, je dosť. ()
Rovnako, ako zvyšným častiam voľnej Szabovej trilógie, ani Plukovníkovi Redlovi nemám čo vyčítať. Znova fantastický Brandauer, znova žiadna scéna navyše, všetko má svoj význam. U týchto filmov sa nevyskytujú žiadne chyby, alebo lacné triky v podobe sentimentu, melodramatickosti, ani výplň stopáže v podobe bojových scén. Plukovník je film tak nadčasový, že platí nielen pre našu dobu, ale bude aktuálny aj v ďalekej budúcnosti. Politika je svinstvo a ľudia, ktorí v nej pôsobia, sú tu zobrazení tak nesympaticky, že si film veľmi ľahko spojíte so súčasnosťou. Dejiny ľudstva sú definované vojnami a sú to politici, ktorí ich vyvolávajú. Práve pre tú morálnu odpornosť postáv nedávam plný počet (týka sa to aj Redla), aj keď chápem, že divácky diskomfort bol Szabovým zámerom. Film vyžaduje určitú znalosť histórie, aby si ho divák patrične užil, režisér nič doslovne nevysvetľuje, u diváka s ňou ráta. ()
Takže túžba po moci a ovládaní do tretice od Istvána Szabóa. Priznávam, že táto voľná trilógia má neodškriepiteľné kvality a čo je najlepšie, ťažko určiť, ktorý z trojice filmov je lepší. Vzácna vyrovnanosť... Napadá ma podobne kvalitne vyrovnaná voľná trilógia Tri farby od Kieslowského. Plukovník Redl dokazuje, že styky a známosti znamenali a stále znamenajú stále viac ako pracovitosť a obetavosť. Asi najviac na mňa zapôsobila scéna, kde Redl s cisárom potrebujú nájsť obetného baránka. " Nemôže to byť Rakúšan, to by bolo pre monarchiu neprijateľné. Nemôže to byť ani Maďar, s nimi máme blízky vzťah a monarchiu by to poškodilo. Nemôže to byť ani Čech, tam sa stále proti niečomu protestuje. V žiadnom prípade to nemôže byť Srb ani Chorvát, tam je to príliš napäté..." A už bolo takmer jasné, kto to bude. Slovák to nakoniec nebol, no Rusín je rovnako vhodný kandidát. Áno, presne ako "nízky pôvod" plukovníka Redla. 80%. ()
Od Mefista se druhý díl volné trilogie zásadně odlišuje v tom, že zatímco minule hrdina proplouval systémem, aby dělal, co miluje - hrál divadlo -, Redl jako by visel ve vzduchoprázdnu a nic ho skutečně netěšilo. Snaží se přežívat a kariérně stoupat, aniž by mu výsledek jeho snahy dodával viditelný požitek, což je poměrně depresivní vyhlídka. Trochu mě mrzí, že nebylo využito žádné z dějových témat, ať už rozpad monarchie, nebo hrdinova (ne moc dobře) skrývaná homosexualita. Istvána zajímá pouze ústřední emoce nehledě na to, co ji způsobuje. ()
Galerie (47)
Zajímavosti (1)
- Snímek vychází ze skutečného příběhu vojáka rakousko-uherské armády Alfréda Redla. (Olík)
Reklama