Režie:
Robert AldrichScénář:
James PoeKamera:
Joseph F. BirocHudba:
Frank De VolHrají:
Jack Palance, Eddie Albert, Lee Marvin, Robert Strauss, Richard Jaeckel, Buddy Ebsen, Jon Shepodd, Peter van Eyck, Jud Taylor, Strother Martin, Leonard Bremen (více)VOD (2)
Obsahy(2)
Zbabělec dokáže napáchat víc škody než nepřítel... Filmy z II. světové války tvoří v americké kinematografii svébytný žánr. Objevily se prakticky hned po přepadení Pearl Harboru a okamžitě se staly důležitou součástí amerického válečného úsilí. Byly vesměs prvoplánově propagandistické a líčily v první fázi bojů především akce v Pacifiku. Jejich obliba přetrvala konec války a válečný žánr byl v hollywoodské produkci pravidelně zastoupen hluboko do šedesátých let. S větším odstupem od válečných událostí se měnil úhel pohledu tvůrců. Místo propagandistických děl začala vznikat realistická dramata, zaměřující se na osudy jednotlivců často ve zcela nehrdinských situacích, a dokonce snímky, kriticky zobrazující poměry v americké armádě. K takovým patří Útok (1956), natočený známým režisérem Robertem Aldrichem a odehrávající se v Evropě roku 1944 (ve filmu to není naplno řečeno, ale dějištěm jsou Ardeny během německé ofenzívy). Snímek vznikl podle divadelní hry Normana Brookse a líčí osudy průzkumného družstva v městečku obsazeném zakopanými německými jednotkami. Dává do příkrého kontrastu obyčejné hrdinství prostých vojáků, vedených poručíkem Costou (atypicky obsazený Jack Palance), a jejich velitele, kapitána Cooneyho (vynikající Eddie Albert), jenž je nejen neschopným důstojníkem, ale navíc zbabělcem, kterého na jeho velitelském místě drží pouze vypočítavá přízeň jeho nadřízeného, podplukovníka Bartletta (standardní Lee Marvin). Útok není typickým válečným snímkem, dává přednost psychologii před akcí a jeho protiválečné stanovisko je velmi výmluvné. To byl také dostatečný důvod pro armádu, aby odmítla při natáčení jakkoli spolupracovat a Aldrich musel vystačit s pouhými dvěma tanky, jež si pronajal ze soukromých zdrojů. Většinu akce natočil na pozemcích Universalu a RKO v Hollywoodu, ovšem kameramanovi Josephu Birocovi se podařilo dát filmu nezbytný realistický nádech a k jeho přesvědčivosti jistě přispělo i to, že všichni tři hlavní představitelé byli skutečnými veterány bojů za II. světové války. (Česká televize)
(více)Recenze (45)
Ťah na bránu si Aldrich dokázal zachovať od svojich raných filmov až po tie posledné. V popredí filmu "Útok!" nie sú technicky vypiplané súboje Nemcov a Američanov počas druhej svetovej vojny. O to tu tentokrát vôbec nešlo. Podstatou je smutná skutočnosť, že presadzovanie neschopných idiotov v mene bratríčkovania a rodinkárstva sa v spoločnosti vyskytuje vždy, na ktorejkoľvek strane barikády. Okrem držania slabocha vo veliteľskej funkcii z dôvodu predpokladaných výhod v čase mieru, sa na druhej strane ukáže oddanosť jednotke hraničiaca s fanatizmom. Takéto niečo tiež posúva hranice prirodzeného odstupu od vojnového besnenia kamsi mimo (čo je výstižne vystihnuté myšlienkou: "ak mi veliteľ svojou chybou spôsobí, že prídem o jediného chlapa, strčím mu granát do krku"). No a po tretie je tu ukázaná až prílišná servilnosť a oddanosť vojenskému poriadku, napriek prípadnej ujme spôsobenej jeho dôslednýcm dodržiavaním. Vyberte si. Aldrich toto všetko ponúka zakomponované do svižne odsýpajúceho deja odohrávajúceho sa priamo na frontovej línii, uprostred rozstrieľaných európskych mestečiek, r. P. 1944. ()
Zlatý Lev - výběr ()
║Rozpočet $750,000║ tak trošku nezvládnutý vojnový film ktorý by chcel byť až neskutočne vážny, dramatický, vyhrotený ale v daných momentoch to dosť zlyháva a prídu až smiešne /40%/ ()
Jedno z nejvýznamnějších protiválečných děl nejen padesátých let. Osobně ho řadím ještě o něco výše než Kubrickovy Stezky slávy. ()
Skvělý, napínavý válečný snímek ale také i hodně dobré psychologické drama o rozkladu jedné vojenské osobnosti..Výborný Jack Palance jako poručík Joe Costa marně vzdorující nesmyslným rozkazům a příkazům a Eddie Albert jako kapitán Cooney tedy ten který je vydával. 3.5/5*. ()
"Bojeschopná armáda je ta, která umí utíkat." Tak to je zajímavá myšlenka. A není jediná, která je vypuštěná při nekompromisní konfrontaci akademicky zbabělé rozvahy kpt. Cooneyho s bojovou statečností por. Costy. Mě to tedy celkem zaujalo, ale závany nadřazenosti US Army nad zbytkem světa ve mně občas vyvolávaly smích: "Já nejsem nepřítel. Proč by mě měli skopčáci nenávidět? Já jsem Američan. Oni jsou nepřátelé." ()
Aldrichův film se vymyká obvyklé šabloně válečných filmů 50. let, kde na jedné straně stojí vítězná armáda s ideály a posláním a na druhé straně zlo v podobě zločinného nepřítele, které musí být poraženo a potrestáno. Nepřítel se v tomto případě totiž skrývá ve vlastních řadách v podobě neschopného zbabělého, nicméně protěžovaného důstojníka americké armády, který svým přístupem způsobí smrt řady vojáků své jednotky. Tématicky hodně zajímavé, zpracování je už ale horší a nevyhne se americkému moralistnímu přístupu a patetičnosti především ve svém závěru. Postavy se dělí podle černobílých charakterů, divák musí mít zcela jasno, na čí straně stojí pravda, a aby měl svůj odsudek jednoznačný, je i antihrdina vylíčen jednorozměrně. Tak křišťálově zbabělý hysterický neschopný a proradný typ se v praxi myslím nevyskytuje, resp. vyskytuje se stejně často jako jeho protihráč - hrdina, který si rozdrcenou ruku uvězněnou pod tankovým pásem vyrve a neohroženě jde se smrtelným zraněním vykonat své poslání. Vyznění filmu vyloženě škodí nevěrohodně pateticky kladný závěr, který jde proti přízemní realitě války a armádních mechanismů rozhodování a výkonu spravedlnosti. Celkový dojem: 60 %. ()
Jack Palance a Lee Marvin skvělí, Eddie Albert otravný a nesympatický (vím, že jeho postava taková měla být, ale stejně...), několik velmi dobrých (stodola, závěr) a několik naprosto zbytečných scén (Jsem sám ve stodole, na kterou se právě chystají pálit dva tanky, a raději než abych utíkal, se budu sáhodlouze modlit? To určitě...), prapodivná hudba... Spíše zklamání. V porovnání s Peckinpahovým Železným křížem jen velmi slabý odvar. Ostatně jako skoro všechno. ()
Na můj vkus příliš upovídané a málo akce, avšak snímku nelze upřít myšlenka, dobré herecké obsazení (Lee Marvin a Jack Palance) a několik snad i pamětihodných scén, jako např. útěk vojáků z domu za nepřítelovy tankové palby nebo finále ve sklepě. ()
Rozkol mezi velitelem a podřízenými může vygradovat i do takto vyhrocených situací na pomezí života a smrti, zvláště, když je velitelem opravdu velký blbec.!! Dobrá myšlenka na pozadí hůře technicky zvládnutého snímku. ()
Nielen farbou čiernobiely snímok o účasti malej jednotky na operácii v Ardenách. Našiel som si v ňom i zaujímavé momenty, pretože to nebol film iba o bojoch, ale najmä o vzťahoch. Aj o tom, že v hodine pravdy musí každý sňať masku a ukázať ksicht pod ňou. Po prečítaní pár komentárov vyjadrujúcich nespokojnosť so záverom som vlastne rád, že mi rekordér nahral iba 3/4 filmu, takže ja som ostal ušetrený od záveru a hodnotenie od dvoch hviezdičiek . ()
Starý i zastaralý válečný snímek, který je zapomenut naprosto oprávněně. ()
Atraktivita tohto filmu nie je vo veľkolepých bojových scénach, ale v psychologickej sonde o hrdinstve a zbabelosti. Prím hrajú vynikajúce herecké výkony. ()
Na tehdejší dobu slušně zvládnutý film, který si jistě zaslouží lehce nadprůměrné hodnocení. Nevím však, jestli bych jej zařadil mezi ty nejlepší válečné filmy, jak zde někteří píší. Černobílý hábit tomu jistě slušel a najde se zde několik věcí, které bych vyzdvihl před ostatními (hlavně co se psychologické stránky týče – jak vidno tak se podle něj inspirovali i tvůrci RAMBA a jeho pomsty „posranému“ veliteli), ovšem po akční stránce mi to přišlo místy trošku komické. Tím nechci v žádném případě snižovat kvality scénáře. Herecké výkony slušné, po psychologické stránce vymazlené, ale místy zbytečně přehnané. Takže solidních 60%. ()
1956? Ma podrž! Ku Kubrickovi by som to však neprirovnával, ani sa nedá povedať, že zameranie tohto filmu je "protivojnové". Každý dobrý, pravdivý, vojnový film musí byť aj "proti", váha tohto snímku ale leží v nevídanom psychologickom súboji dvoch (následne štyroch) hlavných postáv. A ten je vykreslený bravúrne, je strhujúcejší a trýznivejší, než všetky (nemenej vydarené) bojové scény dokopy. Naviac má bez preháňania všeobecnú platnosť (i keď až v časoch vojny je to tragédia). Len sa poobzerajte okolo seba - kundy ako Cooney sú živočíšny druh, akého sa ľudstvo asi nikdy nezbaví. [90%] ()
Některé starší válečné filmy dokážou překonat dnešní 3D mega hity. ()
Tohle podle mě není ta pravá látka pro Aldriche, kterého jsem si vždycky cenil pro jeho nekompromisnost a vyprávění příběhu bez zbytečných cavyků (Líbej mě až k smrti, Tucet špinavců). Útok! byl původně divadelní hra, takže se v něm převážně kecá, mluví, diskutuje, hádá se a bůhví co ještě. To by mi nevadilo, konverzační filmy zbožňuju, ale ne když jsou postavy černobílé a skoro až na hranici karikatury. Jediný zajímavější a ambivalentní charakter ztvárnil můj oblíbenec Lee Marvin. Škoda že takovou možnost neměl další z mých oblíbenců, drsňák k pohledání Jack Palance. Slabší 3*. ()
Strhující film, nikoliv svou akcí (která je ale taky dobrá), ale hlavně svými postavami a jejich psychologií. Ze starých válečných filmů (40. a 50. léta) je tento pro mě jednoznačně nejlepší, protože narozdíl od ostatních nepůsobí nijak zastarale ani úsměvně. ()
Trochu neobvyklý film z druhé světové války. 1) Tento personalizovaný příběh 1. roty by se mohl odehrát kdekoli, za kterékoli války, kdykoliv. Válka tu slouží jen jako kulisa pro mezilidské vztahy. Samotné bojové scény nejsou příliš zajímavé._____ 2) Scénárista předvádí ke konci filmu až groteskní peripetie._____ 3) Výstižný koment: gudaulin***. 4) Nakonec to tak zlé nebylo. A ještě jsem se naučil pěknou anglickou větu: Captain, down around where I come from we dearly love our whiskey. But we don't drink with another man unless we respect him. . . . . . . . . . . . . . . . . . ()
Jako válečný film Útok moc nefunguje, protože bojové scény jsou mírně řečeno podprůměrné, ale je to dobré psychologické drama. Jeden zbabělec a politické ambice dalšího vykuka nadělají víc škody než jedna německá divize. Některé scény jsou ale moc přehnané, zvlášť když kapitán Cooney začne vyšilovat kvůli tomu, jak ho otec v dětství bil...to mi bylo až trapně a ten pocit nesnáším. ()
Reklama