Režie:
Henry HathawayKamera:
Joseph MacDonaldHudba:
Alfred NewmanHrají:
James Stewart, Richard Conte, Lee J. Cobb, Helen Walker, Betty Garde, Kasia Orzazewski, Joanne De Bergh, Howard Smith, John McIntire, E.G. Marshall (více)Obsahy(1)
V roku 1932 je zabitý policajt a Frank Wiecek je za to odsúdený na doživotie.
O 11 rokov neskôr sa reportér P. J. O'Neal opäť pozrie na prípad a po nejakom čase zisťuje, že Frank je nevinný. O'Neal sa však stretne s veľkou odolnosťou orgánov, ktoré nechcú pripustiť, že rozhodli zle.
(iwko)
Videa (1)
Recenze (16)
Pozoruhodná věcička z mnoha důvodů, novináři na základě inzerátu milující matky odstartují nové vyšetřování v případu vraždy policisty, ve vězení zřejmě sedí nevinný muž.. Bylo úžasné sledovat proměnu Jamese Stewarta od povrchního a laxního přístupu přes nejistotu a tápání až ke skutečnému „chci pomoct“.. V neposlední řadě pro mě bylo zážitkem sledovat technický pokrok té doby, to je něco fascinujícího, při čekání na přenos poslední fotografie jsem si málem okousala nehty.. ()
Stewart jako investigativní novinář, Conte sympatický vězeň, tohle je pěkná a inspirativní detektivka o tom, jak těžký (ale ne nemožný) je dosáhnout spravedlnosti a dokázat nevinu poté, co už je vynesen rozsudek. Případ je zasazen do Chicaga v době po zrušení prohibice, která měla za efekt nejen nárůst zločinu a šedý ekonomiky, ale také korupce v řadách policie. Speciální bod za pouliční lokace a scény pátrání v nuzný polský čtvrti (zde noir). ()
Pro magory do 40´s, 50´s Hollywoodu docela zajímavá záležitost, můžou se opět vyžívat v městských reáliích, lehce noirové poetiky ke konci (polská čtvrť, zavšivené hospody) a užijou si Jamese Stewarta. Je to nejspíš hlavně on, kdo pozvedá tenhle film nad průměr. A pak ještě pár relativně technických novinek, jako je detektor lži. Jo a pozor, kromě úvodních titulků celý film bez hudby a vůbec to nevadí! Ano, opět semi-dokumentární přístup, ale tentokrát s minimem voice-overu. ()
Snímek působí místy jako dokumentární rekonstrukce příběhu o odsouzeném muži, na kterém po létech vězení záleželo už jen jeho udřené matce. Jeho 11 let v kriminále a jejích 11 let mytí podlah, aby si cent po centu vydělala peníze, které pomůžou jejího syna očistit, jsou tragédií, ale i svědectvím o nezlomnosti. Zapomenutý proces pak pomáhá znovu otevřít zprvu otrávený a nedůvěřivý novinář, kterému se postupně osudy cizích, chudých a nešťastných lidí zaryjou pod kůži, a tak stále naléhavěji hledá důkaz, třeba křehký a téměř nezřetelný, který by pomohl osvětlit, kde je pravda. _____ Černobílá kamera, téměř absence hudby, reálné zobrazení novinářského zázemí, soudní mašinérie i polské komunity - vše dokázala režie popsat tak, že to diváka dostane a strhne. Několikaminutová scéna s detektorem lži, kdy vidíme jen stroj kreslící svůj záznam, profesionálně vedený výslech (ten chlapík snad nebyl herec, ale opravdový odborník na detektor lži!) a rostoucí napětí na tváři vyslýchaného. Podle popisu je to nudná scéna, ale tady je natočená tak, že je vypjatá až k nesnesení. To samé při vyobrazování lidí, které zasáhly důsledky dávného rozsudku, a jež teď novinaří zpovídá. Stačí pohled, jedna - dvě věty a máme před sebou jejich charakter, jak na dlani. Film není sentimentální, přesto dojímá. Herci nekypí emocemi, přesto je dokážou vyjádřit. _____ James Stewart opět exceluje, tentokrát v roli nejprve profesionálně odtažitého novináře, který se ale při setkáním s mnohdy odzbrojující upřímností lidí poznamenaných dávnou tragedií a způsobem, jak ji vyřešil stát, začne stydět a své pokání pak vyjádří zaníceným pátráním. ()
Nechci polemizovat o autorovu pohledu na justiční omyly obecně (v USA se odhalují, zatímco jinde se tutlají - Saccovi a Vanzettimu to stejně nepomůže), ani o případu Josepha Majczeka a Theodora Marcinkiewicze odsouzené za vraždu dopraváka Williama D. Lundyho 9. prosince 1932, o kterém tento film krok za krokem pojednává. Spíše mě zaujalo celkové pojetí filmu (snad jako pečlivě vycizelovaná hrubá práce), a samozřejmě reálie: např. polygraph test (detektor lži), který předvádí sám vynálezce Leonarde Keeler, a tehdejší chicagské pamětihodnosti: "speakeasies", které ztratily smysl za rok po konci "prohibice", a jiné špeluňky, kde se scházely nejnižší kasty přistěhovalců, mihne se zde i Kościół Trójcy Świętej i obludný Chicago Merchandise Mart (tehdy největší budova na světě). ()
Galerie (9)
Zajímavosti (4)
- James P. McGuire je označený v titulkoch ako technický poradca. Bol reportérom novín Chicago Times, kde uverejnili jeho krátky článok, na základe ktorého vznikol tento film. (beso74)
- Bol to prvý hollywoodsky film celý natáčaný v exteriéroch nachádzajúcich sa v Chicagu, vo filme sa vyskytlo množstvo najznámejších budov a miest ako napríklad mrakodrap Wrigley Building, Merchandise Mart či kostol Holy Trinity Polish Mission. (beso74)
- Muž obsluhujúci vo filme polygraf (detektor lži) je jeho skutočným vynálezcom. Jeho meno je Leonarde Keeler. (beso74)
Reklama