Režie:
Henry BeanScénář:
Henry BeanKamera:
Jim DenaultHudba:
Joel DiamondHrají:
Ryan Gosling, Summer Phoenix, Theresa Russell, Billy Zane, A.D. Miles, Chuck Ardezzone, David Bailey, Henry Bean, Tovah Feldshuh, Sascha Knopf (více)Obsahy(1)
Obklopuje nás rozporuplný svět násilí a netolerance. V něm žije i Danny Balint (RYAN GOSLING), jehož odpor k zdánlivé pasivitě vlastní židovské komunity zavedl až do řad skinheadského nacistického gangu. Tam si jej povšiml prominentní fašista Curtis Zampf (BILLY ZANE - Titanic). Danny se pod jeho vlivem stává součástí nebezpečného světa amerických nacistických bojůvek a v tajných tréningových táborech se učí nenávidět a zabíjet. U Curtise se však také setkává s Carlou, dívkou se sklonem k sadomasochistickému sexu. Danny s Carlou posouvá hranice svých milostných prožitků, ale díky jejímu zájmu o židovskou víru také znovu poznává svoji vlastní příslušnost. Jeho život je rozpolcen mezi dvě protikladná vyznání a volba kým se stát je těžká. Ta naše není o nic lehčí... (oficiální text distributora)
(více)Videa (1)
Recenze (264)
Mne Svätý boj pripadal ako taký vstupný film pre diváka, ktorý sa oboznamuje s tým, že na svete je niečo ako rasizmus, alebo antisemitizmus. Čiže skôr film zameraný na mladšie publikum, čo mi potvrdzuje aj tá húževnatosť, akou Bean prezentuje všetky motívy filmu. Gosling tak chodí s tričkom s obrovským hákovým krížom, ak prejde nejaký Portorikánec, tak si štuchne, ak Žid, tak udrie. Povedal by som, že za tým všetkým treba hľadať osamelosť mladého človeka, hľadajúceho svoju identitu, miesto v spoločnosti, respektíve agresora, ktorý nevie, kam upriamiť svoj hnev. To je podľa mňa problém všetkých extrémistických hnutí, vybiť si na viac menej náhodne vybranej sorte spoločnosti hnev. Bohužiaľ mi to však prišlo málinko doslovné a vyhnané do v realite nie práve uveriteľných akcií. Paradoxom je, že inokedy holohlavý Billy Zane hrá vo filme o neonacizme s bujnou hrivou/parochňou. ()
Kdybych měla jen půl minuty přemýšlet nad motivacemi Daniela nebo psychologií jednotlivých postav, bylo by mé hodnocení mnohem nižší. Taky: čím by byl Věřící bez Goslinga? Nevzpomínám si, kdy jsem naposledy viděla tak dospělý herecký výraz u dvacetiletého kluka. Asi nikdy. Nemusí řečnit, nemusí nic dělat, nemusí vůbec nic. Je jako magnet... přesto jsem jeho postavě právě takovou krizi víry něvěřila. Chápu, čím se to většině líbí, ale jediným důvodem, proč jsem film dodívala, je v minimalismu fantastický Ryan Gosling, svým výkonem elegantně zakrývající slabý scénář a absenci reality u solidního řemesla, které se tváří tak drsně, chytře a politicky závažně, ale je jen plytce filozofující. ()
Ve filmu mimo jiné zazní, že kdyby Hitler neexistoval, Židé by si ho vymysleli, protože nenávist okolí je to, co podmiňuje jejich existenci. Jenže ono to platí hlavně opačně, protože to my jsme si Židy doslova vydupali ze země. Oběť rasismu – ať je jí Žid, Turek, Alžířan nebo kdokoliv jiný – je uměle zkonstruovaná postava. Základní argument rasismu zní: kdyby tu nebyli oni, život by byl dokonalý a společnost by znovu byla harmonická. Tento argument vsak pomíjí fakt, že obětí rasismu je postava, která je tu jen proto, abychom si mysleli, že taková harmonická společnost je skutečně vůbec možná. Jinými slovy, kdyby neexistoval Žid, museli bychom si takovou postavy vynalézt, abychom uchovali iluzi, že můžeme mít dokonalou společnost. Ve skutečnosti je společnost vždy rozdělena. Rasistická postava je jen cestou, jak zakrýt nemožnost dokonalé identity celé společnosti. Co se jeví jako překážka plné identity společnosti se sebou samou, je ve skutečnosti její pozitivní podmínkou: tím, že se na Žida přesune role cizího tělesa, které vnáší do sociálního organismu dezintegraci a antagonismus, je umožněn obraz společnosti jako konzistentního, harmonického celku. Tímto způsobem za nás udržují neonacisté pořádek a iluzi dokonalé společnosti. ()
Vážně nevím... tohle je opravdu hodně ujetý film. Téma velice zajímavé, spousta zajímavých dialogů a postřehů, ale některé scény byly až neúnosně přitažené za vlasy. I postavy - nejvíc určitě Carla (Summer Phoenix). Ale i hlavní hrdina Ryana Goslinga byl značně nepravděpodobný - malý brýlatý židáček, který s učitelem v ješivě vede zanícené talmudické rozepře, se po odmítnutí svých názorů stane drsným pouličním rváčem a nazistou, jehož hlavní životní program je zabíjet Židy. A přitom v nitru stále chová úctu k Tóře, na skinheadské akce si začne pod tričko s hakenkreuzem oblékat talis a učí svou masochistickou milenku hebrejštině a židovským zvykům. Uch... Tedy nepochybuji, že podobně schizofrenní jedinci existují napříč všemi národy nebo vírami, ovšem tohle bylo řekl bych příliš. Ale tvůrci filmu myslím spíš jeho postavu zamýšleli jako symbol, jako médium, skrze které by mohli prezentovat svoje názory. Povedlo se jim to sice objektivně dobře, ovšem subjektivně mě to příliš neoslovilo. Knih o judaismu i o nazismu jsem přečetl stohy, seritózních, ne vymyšlených v Hollywoodu, takže jsem si ve filmu popravdě spíš vychutnával úplně vedlejší prvky, jako byla třeba účast Theresy Russell a Billyho Zanea v rolích neonazistických manželů, nebo sice lehce šílená, ale právě proto hodně přitažlivá postava Carly. ()
Film dvou tváří, z nichž jsem si prostě nakonec nedokázal pořádně vybrat ani jednu. Žid s neonacistickými sklony nenávidící židy, banda holých lebek co se tváří jako největší drsňáci, přesto zůstali tak nějak nevyužití, sadomaso přítelkyně, která ráda prcá s přítelem své matky, kemp pro nácky taky nevyužitý, příběh s jistým morálním poselstvím, přesto nedotažený do konce - Ryan Gosling to zahrál dobře, ale přišlo mi, že potenciál který se tu přímo vybízel, zůstal využitý tak z poloviny a na červená čísla v hodnocení to nemá ani náhodou!!!50% ()
Galerie (24)
Zajímavosti (4)
- Film je volně založen na skutečném příběhu Dana Burrose, člena Americké nacistické strany a newyorské pobočky United Klans of America. Spáchal sebevraždu poté, co ho reportér New York Times odhalil jako Žida. (Homerking)
- Vzhledem k nízkému rozpočtu filmu si štáb nemohl dovolit povolení k natáčení a hodně scén tak muselo být natočeno velmi rychle. (Vlado666)
- Ač byl snímek oceněn několika věhlasnými cenami (mimo jiné i Cenou poroty ze Sundance festivalu z ledna 2001), tak měl film, kvůli ratingu R a své kontroverznosti, velké problémy s uvedením do distribuce. V kinech se nakonec objevil pouze v New Yorku a to až v květnu 2002. Již dva měsíce předtím byl odvysílán na placeném filmovém kanále Showtime. (DaViD´82)
Reklama