Režie:
David CronenbergScénář:
David CronenbergKamera:
Peter SuschitzkyHudba:
Howard ShoreHrají:
Jennifer Jason Leigh, Jude Law, Ian Holm, Willem Dafoe, Don McKellar, Callum Keith Rennie, Christopher Eccleston, Sarah Polley, Kris Lemche, Vik Sahay (více)VOD (3)
Obsahy(1)
Hra nebo skutečnost? Kde končí jedno a začíná druhé? Kanadský thriller z budoucnosti možná nepříliš vzdálené. Allegra Gellerová, jedna z nejlepších počítačových programátorek blízké budoucnosti, se osobně účastní testování své úplně nové hry, zvané eXistenZ, s testovací skupinou. Tyto hry nové generace však potřebují tzv. bioport, neboli port zavedený do lidského těla. Hra se pak napojuje přímo na nervový systém hráče a zavádí ho do světů nejdivočejší fantazie. Při nahrávání nové hry do portů testovací skupiny je však Allegra Gellerová fyzicky napadena, nahrávání je přerušeno a systém poškozen. S pomocí pověřeného průvodce Teda Pikula se jí podaří uniknout, pronásledovatelé z konkurenční firmy jsou jim však v patách a navíc je unikátní virtuální systém nové hry téměř zničen. Jediná cesta, jak jej zachránit, je hrát hru s přítelem. Ted Pikul však nemá zaveden bioport...
Nový opus kontroverzního kanadského režiséra Davida Cronenberga s nečekanou pointou je tentokrát polemikou o hranicích virtuální a skutečné reality se všemi pocitovými a morálními důsledky pobytu člověka v nich. Téma filmu je vyjádřeno už v samotném schematu filmu, v němž je tato hranice téměř popřena volnými přechody mezi realitami, což postavy samé i diváka udržuje v neustálé nejistotě o tom, kde jsou a s kým vlastně mluví. Výprava Cronenbergova filmu nijak nezaostává za esteticky bizarním světem ostatních jeho filmů, ovšem ani za fantazií některých již dnes známých počítačových prostorů. Film získal Stříbrného medvěda na MFF v Berlíně 1999 za Mimořádný umělecký přínos a v témže roce Cenu stříbrného vřískotu na Festivalu fantastických filmů v Amsterodamu. O rok později získal kanadskou výroční filmovou cenu Genie za střih.
(Česká televize)
Videa (2)
Recenze (439)
Cronenberg ve své největší parádě!! Film jsem viděl až teď, takže po všech dílech Matrixu a filmů podobných témat. Na Cronenberga jsem si nikdy nedokázal udělat nějaký ucelený názor, ovšem nejmíň polovina jeho známých filmů jsou prostě neuvěřitelné. "eXistenZ" patří rozhodně k nim, film mě vtáhl a dostal okamžitě od začátku. Atmosféra, prostředí, výtvarná stránka, úžasné herecké výkony dvojice hrdinů Leigh a Law!!! Prostě naprostý herecký a filmový sci-fi koncert, okořeněný tradičními Cronenbergovými nechutnostmi, brutalitkami a jeho snad i úchylkou zobrazovat propojení živých a mrtvých tkání a živočichů, tvorů a podobných potvor a metamorfóz... Film mi přišel jako taková nová verze úžasného Cronenbergova "Videodromu", kde se ovšem divák ke konci filmu již naprosto ztrácí. Tady tomu tak u mě právě nebylo, Cronenberg drží laťku svého halucinogenního světa a reality v podstatě dobře na uzdě. Celý film mi přišel někde v hranicích filmů "Total Reccal", "Videodrome" a "Matrix 1". Úžasný snímek, ale bohužel mě trochu zklamal závěr filmu. Pro mě příliš předvídatelný (asi s ohledem na dobu shlédnutí) a málo šokující, během filmu jsem stále čekal větší pecku. Proto to není za plný počet. /80%/ ()
Cronenbergův svět je promyšlený do nejmenších detailů, zcela svébytný a plný fantazie. Neplýtvá energií na kopírování jiných. Ve filmu se prolíná tušená realita s tušenou fikcí, nic není takového, jako se zprvu zdálo. Závěrem posílá Cronenberg hořký úsměšek, když nám představuje chrám, chrám testování nové hry. Nehledá supermoderní, až futuristickou stavbu, bere nás do tradičního kostela. Jen musím říci, že Cronenbergova vize budoucnosti je děsivá. Je to vlastně vize budoucnosti? Nebo je tenhle sofistikovanější Cronenbergův Matrix jen odrazem reality, v níž každý hrajeme svoji postavu? ()
Od Cronenberga mám rád 3 filmy (Dějiny násilí, Východní přísliby a Mouchu) a přestože ať se snažím sebevíc, nemůžu objevit žádný další výborný film, který bych přidal. eXistenZ není zase tolik objevným filmem jak se tváří. Ano jistý prvek neokoukanosti se nedá upřít, ale opět je v mnoha scénách ten nechutný Cronengerg, kterého zrovna dvakrát nemusím. Herci ničím nevyčnívají. ()
David Cronenberg je zvláštní režisér. Na poprvé mi dal ochutnat ExistenZ aniž bych cokoliv očekával a z pro mě neznámého důvodu, jsem nedokázal přijít na chuť tomuto paranoidnímu snímku. Na podruhé jsem se přiblížil k pochopení nejblíže a sladkou chuť tohoto snímku jsem si vychutnal až do konce. Cronenbergův svět je vždy jiný než si na první pohled myslím a proto druhé shlédnutí pomohlo a vše bylo vyjasněno. Skvělý film, který si pohrává s chápáním reality, lehce myšlenkově připomíná např. Matrix nebo 13nácté patro, ale dějově se jedná o paranoidní hříčku velkého mistra podivnosti. Smrt démonické Allegře Gellerové! ()
Inu, co na to rict. Namet bezpochyby zajimavy a slibny a ono stridani "realit" je zpracovano ze scenaristickeho hlediska dobre, vcetne uplne finalni sceny, ktera by nemohla byt lepsi. Jude Law vse navic zahral s bravurou sobe vlastni, navic v dobe kdy byl obsazovan pro svuj opravdu velky herecky talent a ne kvuli jeho roztomiloucke tvaricce. Mensi zapor bych ale videl v malem prokresleni postav, i kdyz chapu, ze teziste filmu je nekde jinde. Velmi me potesilo obsazeni nekterych mych oblibenych tvari, zejmena pak genialniho W.Dafoe a i vsechny ty nechutnosti, pro Cronenberga tak typicke, mi nevadily a docela jsem si je uzival ;) A i presto, ze film po prvnim shlednuti vyzniva jaksi plytce a ani nemam chut se na nej kouknout znova, nejaky dojem ve me zanechal a v me hlave si sve misto vydobyl, coz je nepochybne pozitivum. Celkove tak 3,5*. ()
Galerie (58)
Zajímavosti (10)
- Film je výrazne inšpirovaný dielom legendárneho sci-fi spisovateľa Philipa K. Dicka, ktorý sa vo svojej tvorbe zaoberal najmä pravou povahou reality. eXistenZ sa do veľkej miery inšpiruje jeho románom "Tri stigmy Palmera Eldritcha", v ktorom však vrstvenie realít nebolo rámcované hrou, ale špeciálnymi drogami. (tomashrabek)
- Dvaja z producentov filmu sú Maďari, preto nemusí byť náhodou veľkosť písmen v jeho názve. Medzi veľkými X a Z vzniká slovo "isten", čo po maďarsky znamená "boh". (tomashrabek)
- Natáčení probíhalo v kanadské provincii Ontario. (Terva)
Reklama