Režie:
Per SjöstrandScénář:
Per SjöstrandKamera:
Gunnar FischerHudba:
Bengt ErnrydHrají:
Sven Wollter, Gurie Nordwall, Evert Lindkvist, Martin Berggren, Percy Brandt, Viveka Seldahl, Berta Hall, Rune Turesson, John Harryson, Micha Gabay (více)Obsahy(1)
Historické zobrazení radostí a útrap života v jižním Švédsku během konce 19. století, z pohledu vojáka Raskena (Sven Wollter) a jeho rodiny. (sator)
Recenze (15)
Moje vysoké hodnocení není zcela objektivní,protože seriál jsem viděl v době,když jsem byl začínající teenager.Vím,že jsem viděl všechny díly a tenkrát se mi seriál líbil.Dívali se na to snad všichni,kdo měli doma televizi.Co si také pamatuju,že ohavná Ida Raskenová vystupuje v seriálu jako místní krasavice a chlapi po ni doslova slintaj.Kdo jste to neviděli,tak vězte,že polednice v podání Bolka Polívky je proti ní spanilá princezna.Rád bych se na tuto zajímavou ságu ještě někdy podíval. ()
Kdo z pamětníků by si nepamatoval tuhle ságu, z níž vzešlo spoustu kultovních hlášek a vtipů o šeredné Idě, která rodila v kravíně, když zrovna dojila krávu, byla chudému Raskenovi vzornou ženou, kupě dětí matkou a vůbec dovedla uplést z hovna bič. Bez legrace naturalistický pohled na švédský venkov v letech xy. ()
Průměrný, byť svým umístěním v čase a dějem zajímavý televizní historický seriál. Příznačné je, že jizlivé oslovení "Raskene" používali snad všichni puberťáci těch (a snad i dalších? :-) dob, igiho B. nevyjímaje... Možná by tenhle seriál stál za reprízu... :-) ()
Raskenka Ida, nejošklivější ošklivka z ošklivince, jak o ní říkali že je krásná... brrr. Ale jinak dost dobrá sága, to je taky fosilní záležitost ()
Ve své době u nás velmi populární rodová sága Vilhelma Moberga odpovídá svým zaměřením naší ruralistické škole kolem prvorepublikové turnovské revue SEVER A VÝCHOD. Asi nejvíce se jí blíží ještědské prózy Františka Křeliny (např. PUKLÝ CHRÁM, BÁBEL). I tak je to všem velmi zjednodušující srovnávání nesrovnatelného. Švédsko první poloviny 19. století mělo velmi daleko k dnešní demokratické multikulturní společnosti a luteránská intolerance si nezadala s tou katolickou, kterou známe naopak my. USA byly tehdy pro celou Evropu zdrojem alternativní naděje, místem pro všechny přebytečné z početných rodin i pronásledované pro disidentní polohu svých hodnotových a myšlenkových orientací. Jak ze stránek románové ságy, tak při pohledu na záběry jejího televizního ztvárnění doslova kape pot z té hrozné, dnes nepředstavitelné dřiny. Za všechno charakterizuje ten nedobrovolný drsný životní styl, dnes pro nás nepředstavitelný, proměna ve jménu: z Karla Nilssona se stává Charles Nelson. ()
Povedať kedysi dievčaťu, že je ako Ida Raskenová, znamenalo zahrávať sa so smrťou .... ()
Takhle nějak naturalisticky to chodí na švédském venkově. Zatímco u nás v té době probíhala nenormální normalizace, tak v tomhle seriálu měli úplně jiné a možná i normálnější starosti. A to hlavně s plozením, kastrací a pravidelným koitem. Ač je to k nevíře, k socialistickým divákům se dostal tenhle seriál, který si na nic nehrál a bez příkras šel pudovou cestou rovnou na věc. Nepomohla ani velká hvězdička v rohu obrazovky a většina tenhle seriál, který porušoval veškerá tabu bez milosti, hltala. Jenže sexuální dovádění zvrhlého Raskena s nevzhlednou Idou Raskenovou mělo za následek, že zakázané ovoce přestalo brzy chutnat a už to bylo stále to samé a opakující se dokola. Těžko odhadnout, jak by tenhle seriál působil dnes, kdyby se dostal zpět do vysílání. Tehdy byl šokantní, ale dnes v něm nic jiného než omšelý odpad, nespatřuji. 0% ()
Dala bych víc, ale ta baba, co rodila v každém díle byla fakt strašně šeredná (a nejednom ona). A navíc si z toho pamatuju jenom ty porody, z kterých jsme doma měli záchvaty smíchu. ()
Historické zobrazení radostí a útrap života v jižním Švédsku během konce 19. století, z pohledu vojáka Raskena (Sven Wollter) a jeho rodiny. ()
Raskenovci (8) Záverečnú časť Švédsko televízneho seriálu bola sobota 25.10.1980 čst 2 , hod.17:50 . Réžia českého zmenia Z. Hruška . ()
Nehezka svedska zena na tri pismena. ()
Viděla jsem v době dospívání, kdy se zrovna moc švédských seriálů ani filmů nevysílalo. V každém případě ve mně zanechal určitý dojem, když si ho pamatuji dodneška. ()
Jeden můj kámoš, který sestavoval křížovky a chtěl být inovativní, dotaz "Běloveská kyselka" zaměnil za "Raskenova žena". Toť asi vše co si pamatuju. A pochopitelně i výše zmíněnou Idu, která byla hrozně, ale opravdu hrozně, ošklivá. Ale pánbůh nadělil každému podle svého uvážení. Třeba byla hodná a uměla vařit ;-) ()
Osobně jsem seriál Raskens viděla prvně v roce 2006 a to (samozřejmě) v původním znění. Plně chápu názory na adresu Gurie Nordwall, protože ani mě, přes veškerou snahu objektivitu, nepřipadá příliš krásná. Ovšem podobný názor, jako na Gurie Nordwall, mám i na spoustu jinými opěvovaných hollywoodských „krasavic“. Seriál nepojednává o kráse Gurie Nordwall, ale barvitě líčí drný život a podmínky na švédském venkově v druhé polovině 19. století. Seriál je drsný a nic příliš nepřiklášluje. Dovedu si představit, že žena mohla opravdu porodit sama bez asistence. Ale je pravda, že scéna, kde Ida porodí na půdě a její manžel popijí ve světnici s kamarádem domáci pálenku a vůbec ničeho si nevšimne, mi připadá dost přehnaná. Nemůžu si odpustit komentář, že drsný život žen a zacházení s nimi má v tomto seriálu výchovnou roli – v sedmdesátých letech ve Švédsku rozkvétala ženská rovnoprávnost více než kde jinde, lze tedy v určitých scénách seriálu Raskens cítit jakousi propagandu. Celkově - děj má spád a herecké výkony (bez ohledu na krásu) jsou vynikajicí. Sven Wolter v hlavní roli do toho dal opravdu srdce. Kdyby jen na takové úrovni byly i současné seriálové herecké výkony... ()
"Pěkná ženská" Ida Raskenová mě dlouho děsila ve snech. Když jsem si pak představil, jak asi ve Švédsku vypadá ošklivá ženská, málem jsem se hrůzou posral. ()
Reklama