Režie:
Jiří SvobodaScénář:
Eduard VernerKamera:
Petr PolákHudba:
Miloš VacekHrají:
Milan Kňažko, Eduard Cupák, Radoslav Brzobohatý, Jiří Kodet, Ladislav Křiváček, Jiří Adamíra, Ondřej Havelka, Miroslav Vladyka, Vladimír Ráž, Sylva Sequensová, Boris Rösner, Antonín Hardt (více)Obsahy(1)
Milan Kňažko v hlavní roli dvoudílné inscenace o vynálezci Františku Křižíkovi. Příběh dvoudílné televizní inscenace nás přivádí do Prahy po roce 1881, kam se ze světa vrací mladý vynálezce František Křižík, aby komisi pro osvětlení Národního divadla předložil svůj projekt. Je to sebevědomý muž, přitom všem však velice prostý, zvyklý jednat jako vědec na základě přímých a reálných důkazů v podobě zcela jasných a konkrétních činů. V Praze se však postupně setkává s prostředím a lidmi, mezi nimiž se náhle cítí cizincem. Pod heslem vlastenectví nachází emotivní prázdná slova, egoistické ambice, zbabělost. Jeho touha osvětlit Národní divadlo a vlastenecké přesvědčení jej v jednání s konkurzní komisí vede ke zdánlivě nepodstatným ústupkům; nutí Křižíka znovu zvažovat hodnoty mezilidských vztahů, hodnoty, jakými jsou čest, důstojnost člověka a jeho společenské poslání, nutí jej rozhodovat se s neodvolatelnou platností pro charakter člověka a jeho místo ve společnosti... V závěrečné části dvoudílné inscenace se opět vrátíme k tématu osvětlení Národního divadla, které František Křižík opravuje po firmě Ross. Komise, která řídí práci na osvětlení, slibuje Křižíkovi za práci odměnu. Zákulisními intrikami však je mu odměna odepřena. Po zvážení, zda se má soudit, volí Křižík uvědomělou cestu... Tvůrci inscenace scenárista E. Verner a režisér J. Svoboda pojali hru o významném českém vynálezci jako hru o světle v tom nejširším slova smyslu, jako hru o souladu pravdy subjektivní a objektivní v dramatickém zápasu člověka, který usiluje o vědecký, a tím i humánní pokrok ve prospěch svého národa. (oficiální text distributora)
(více)Recenze (9)
Co všechno se vejde do slov "vlastenecká povinnost".... ()
Celému filmu vévodí Cupák. Jeho předseda komise je snad tou nejodpornější kreaturou, která předstoupila před kamery ČST. A to chtěl pan doktor teprve kandidovat a státi se politikem. Nuže, jak vidno, do politiky se hrnuly morální špíny již koncem devatenáctého století. Slizký předseda má protipól v kurážném a čestném Křižíkovi i jeho mecenáši. Když se poprvé před kamerou objevil Kňažko, blesklo mi hlavou, že jediný další, kdo by roli Křižíka v té době mohl hrát, byl Brzobohatý. A ejhle, on byl ten druhý spravedlivý! ()
Jedno z řady životopisných dramat o významných osobnostech českého vynálezectví a vědy. Jde vlastně o krátkou epizodu života Křižíkova, týkající se sporu ohledně elektroinstalace pro Národní divadlo. Výkony hereckých bardů jsou standartní, obsazení mladého Kňažka neobvyklé, ale budiž. Celkový vjem z dvoudílné inscenace je spíše průměrný. ()
Rok stého výročí otevření historické budovy Národního divadla přinesl hned několik pozoruhodných televizních inscenací, které dodnes nebyly - a zřejmě hned tak nebudou - překonány. Životní osudy proslulého českého vynálezce a nevšedního podnikatele Františka Křižíka se staly skvělou hereckou příležitostí pro jednoho z nejlepších slovenských herců Milana Kňažka. Jiří Svoboda, tehdy prožívající svůj tvůrčí vrchol, svou režií dokázal víc než zúročit kvalitní scénář Eduarda Vernera. Téma, svou podstatou i směřováním se vymykající cenzurním postihům i pozornosti, tak bylo všestranně využito. OBLOUK je nejen zdařilým vhledem do života dnes prakticky neznámého českého génia mezinárodního formátu, ale především jedním z špičkových, nadčasových děl naší národní kinematografie. ()
Výborný film ze života českého Edisona. Zřejmě jedna z životních rolí vynikajícího slovenského herce Milana Kňažka. Křižík měl smůlu, že žil v zapadlém království zakrslé Rakousko-Uherské monarchie. Žít tak v Americe nebo Anglii, kde by byl Edison Bell a jim podobní? ()
Reklama