Režie:
Cecil B. DeMilleKamera:
Loyal GriggsHudba:
Elmer BernsteinHrají:
Charlton Heston, Yul Brynner, Anne Baxter, Edward G. Robinson, Yvonne De Carlo, Debra Paget, John Derek, Cedric Hardwicke, Nina Foch, Martha Scott (více)VOD (4)
Obsahy(2)
Velkoryse pojatý historický snímek hollywoodského režiséra Cecila B. DeMillea vychází z druhé knihy Starého zákona a soustřeďuje se na líčení Mojžíšových osudů. Děj začíná v okamžiku, kdy se malého dítěte, které připlave v košíku po řece, tajně ujímá Bithiah, královna Egypta a přijme je za své. To je pak vychováváno v přepychu a dostane se mu vzdělání. Teprve až v dospělosti Mojžíš zjišťuje, že vlastně patří do jiné společnosti. Procitá z „bohatého snu“ s vědomím, že musí židovskému lidu vrátit svobodu. S pomocí otroků se vzbouří proti nevlastnímu bratrovi faraónovi a kněžím, kteří pevnou mocí ovládají Egypt... Zkušený hollywoodský tvůrce a režisér Cecil B. DeMille, se vrátil k stejnému biblickému tématu již podruhé, první němou verzi natočil v roce 1923. Rozpočet finančně náročného projektu byl v době jeho vzniku mimořádně vysoký, film nakonec stál 13 milionů dolarů. Příběh je ukázán jako strhující dobrodružství, plné víry a vášně, s univerzálně platným poselstvím. Přitažlivost filmu, je kromě tématu, položena na velkolepé výpravě, součástí děje jsou obrovské makety pyramid, vynikající práci kameramanů s barvami a skvělých hereckých výkonech holywoodských hvězd. Postavu Mojžíše ztvárnil Charlton Heston, úlohu faraona hraje Yul Brynner. Kromě toho se natáčení účastnilo asi sedm tisíc statistů, dvojnásobně vysoký počet zvířecích „komparsistů“, dodnes jsou obdivuhodné některé optické triky (zejména obraz odchodu Židů z Egypta, před nimiž se rozestoupí vody Rudého moře). (Česká televize)
(více)Recenze (140)
Na svoju dobu úžasná, fantastická, dych berúca výprava, a to aj vrátane masových scén. Je vidno, že sa tu absolútne na ničom nešetrilo a všetko sa bralo vo veľkom. Vo svojej dobe to musela byť neskutočná veľkofilmárska pecka. To samé platí aj o kamere, ktorá podľa môjho názoru predstihla celú jednu generáciu, vôbec mi to neprišlo, že sa pozerám na 60-ročný film, v tomto smere to bolo naozaj geniálne zvládnuté filmárske remeslo. Z môjho pohľadu sa tam však až moc všetko blyšťalo a bolo idylicky krásne. Vôbec to nezachytilo zúfalstvo a atmosféru tej doby, ktoré tam malo byť, hlavne čo sa týka otrokov a ich driny. A na záver sa tam primiešalo už dosť patetizmu a naivity. Obaja herci však hrali ako z veľkej knihy, takže to nebolo až také hrozné. Môj obľúbenec je síce Heston, ale Yul Brynner sa mu svojou charizmou a výkonom minimálne vyrovnal. Celkovo slušný nadpriemer, hlavne vďaka vynikajúco zvládnutému filmárskemu remeslu a skvelému tandemu Heston-Brynner. 80/100 ()
Uvarte si dve kávy, alebo plný hrniec čierneho čaju, pretože Cecil De Mille vám ide predviesť jedno z vrcholných diel monumentalizmu, trvajúce bezmála 4hodiny. Obrovské kulisy, nekonečné množstvo komparzistov, biblický pátos a heroické herecké výkony. Na rozdiel od Bena Hura mi ale tieto 4 hodiny neubehli ako voda, občas som sa mierne nudil a mám z filmu pocit, že natočeného materiálu bolo podstatne viac a De Mille musel plakať pri producentskom strihu. Keď som sa tak pozeral na Hestona, ako stojí nad červeným morom a rozostupuje jeho vody, skúsil som si predstaviť niektorú zo súčasných megahviezd, ktorá by mi pritom nepripadala trápne. Pri každom nápade mi prešiel metrosexuálny mráz po chrbte. Holt klasický monumentalizmus je už dávno "odviaty vetrom". ()
Popravdě jsem docela váhal, jestli se do toho málem čtyřhodinového eposu mám pustit, navíc když biblické spektákly, které jsem dosud viděl, byly celkem dost nekoukatelné. Ne tak Desatero přikázání, ve kterém se dobré střídá se skvělým a jen málo stačí k tomu, aby to bylo za pět hvězd. Navíc tenhle film není ani tak o křesťanství, ale o Židech. A plešoun Yul jako Ramses je skvělý! ()
Klasický americký velkofilm své doby, nicméně ve srovnání s jinými (Kleopatra, Ben Hur..) až příliš sevřený biblickou schematičností a divadelnickou pózou. Přitom první část příběhu s Mojžíšem jako princem egyptským si určitý nádech lidského příběhu ještě drží. Jakmile ale promluví hořící keř, je po legraci. Jak totiž známo monoteisté nemají obecně smysl pro humor , moralizují a sex provozují jen za účelem plození dětí, a to je prostě materiál, z něhož se nedá připravit příběh, který by chytl za srdce. Jahveho kouzla ale rozhodně potěšila a pobavila, kobra žere kobry, deset ran egyptských, hořící tornádo i rozestoupené moře, to už dneska neumí ani Copperfield, to se musí ocenit. Čtyři hodiny za čtyři hvězdy ()
Desatoro prikázaní hollywoodskeho veterána Cecila B.DeMilla je jeho posledným snímkom,ktorý režíruje,tento projekt robí po druhýkrát,a tak máme tu ešte lepší REMAKE ako originál.A aby som ešte spomenul dôležitý fakt,že Desatoro vydá na 10 predchádzajúcich projektov,ktoré som takmer všetky videl a nielen TO! Tak si sám sebe hovorím:„Stačilo by mi v pohode vidieť len tento jeden od DeMilla,že ostatné predtým netreba,ale práve že áno,aby som pochopil,ako sa dopracoval tam,kde je,čo ešte naprojektoval ako filmový architekt-režisér,ktorého nadšenie z výpravy a z veľkých scén ho fascinujú odjakživa,a tak posledný film by som nazval ako Najlepším,najdôkladnejším,najdlhším,najvýpravnejším,najpoctivejším,...” Herecké obsadenie nemá absolútne žiadnu chybu,ukážkový casting na HESTONA a BRYNNERA,že Scottov EXODUS je pri tomto KOLOSE ako chudobný príbuzný,pričom si každý zaumieni po tomto fiasku sa vrátiť do starých,overených vôd.kde jestvuje patrične zdokumentovaný a zrežírovaný projekt,ktorý aj po cca 60 rokoch neprestáva udivovať! Z historických nákladných výpravných filmov by som zaradil Desatoro prikázaní medzi tie úplne najlepšie. ()
Cecil B. DeMiller natočil remake svého vlastního 33 let starého filmu přesně v duchu velkolepých historických podívaných, které byly začátkem 60. let velice v kurzu. Nemá cenu se rozepisovat o ději, jelikož příběh Mojžíše zná určitě každý. Co se týká výpravy, tak ta je vskutku velkolepá a některé "davové" scény vypadají neskutečně i teď. Film však trpí tím, čím většina starých historických spektáklů a to je přílišná délka a ploché herecké výkony v čele s polonahým Hestonem. ()
Vizuálně působivé. DeMille natočil svůj remake z roku 1920. Byl to jeho poslední film. Tři roky po natáčení zemřel na infarkt (zahrál si ještě ve dvou filmech jako herec). ()
Imperiální romantismus v duchu obřích pláten 19. století (ostatně film nevznikl adaptací biblického Exodu a Josefa Flavia, ale historických románů zpracovávajících je) je silně podmanivý, ale v čem se liší dikce Mojžíše Ch. Hestona od Z. Štěpánka v roli Jana Husa? A adamité od Izraelitů vzývajících zlaté tele? ()
Perfektní historický film! Ale to je tak vše. Je to víceméně jen smyšlený film, lehce se opírající o Bibli. Cca 5% je z Bible a zbytek jen nástavba, fantazie, která ohýbá i Biblické pravdy jen aby byl děj zajímavější. ()
Na svou dobu epický velkofilm, s mnoha reálnými kulisami a skvělými triky a efekty. Příběh je skvělý, poutavý, v první části sledujeme Mojžíše jako egyptského prince, ve druhé části sledujeme Mojžíše, jako Hebrejce, který vyvede svůj lid z Egypta. Musím také velice pochválit herecké výkony, ty byly opravdu vynikající, na špičkové úrovni. Film měl také povedený soundtrack. Zmínit se musím i o stopáži, která činí necelé 4 hodiny, což vám asi musí přijít jako brutus, ale po zkouknutí vám to tak nepřijde. Příběh vás totiž dokáže tak vtáhnout a zaujmout, že čas ani nevnímáte. Ono po 2 hodinách a 11 minutách je tam pauza, takže si můžete chvilku oddechnout, či zastavit film a pak později zkouknout tu druhou část. Na závěr taková zajímavost, nedávno jsem zhlédl film EXODUS: Bohové a králové z roku 2014 a dost se to podobalo tomuto snímku. Akorát tam to bylo trochu zkrácené, kdežto tady v tom původním filmu se dozvíme úplně vše. ()
Výstižný komentář k filmu od mortaka a Rozjimatele. Za sebe mohu dodat, že pokud film o Mojžíšovi, pusťte si raději nepřekonatelného Prince Egyptského. ()
Během první části, jsem si myslel, že Desatero dopadne jako nejlepší historický epos vůbec. Bohužel v druhé části přišlo pár slabších míst, takže Ben Hur stále vede, minimálně o dokonalé závody koňských zpřežení. Každopádně jsem od Desatera dostal přesně to, co jsem čekal. Jeden z největších filmů všech dob. Tisíce a tisíce komparzistů, kusů dobytka, obří stavby. Efekty jsou chvilkama vtipné, ale chvilkama naprosto fascinující. Rozestoupené moře si budu ještě chvíli pamatovat. Herecké výkony jsou dost prkenné až divadelní, ale možná právě toto dělá tento klasický snímek tak krásný - dneska se už všecko točí prostě jinak. Nechybělo mi toho mnoho k dokonalosti. 90% ()
Po formální, výpravné a celkově technické stránce se jedná o jeden z nejlepších počinů ze sekce nekonečně dlouhých a předražených hollywoodských bombaspektáklů 50. a 60. let. Naneštěstí je však vše zakryto nemilosrdným stínem fanatického blábolení, které nám, divákům, bohulibě vysvětluje, co je správné a co správné není. Děkuji, nechci. Ale podívaná to byla vskutku pompézní. 5/10 ()
Tak především nechápu, jak tohle dílko mohlo dostat Oscara za speciální efekty. Jak proboha musely vypadat ty filmy co onoho Oscara nedostaly? - Ale k věci. Desatero přikázání není tak špatný film, jaký jsem očekával po smysl nedávajícím proslovu Cecila B. Milla, který se vyskytuje v úvodu. Ale rozhodně to ani není film nijak zvlášť dobrý. Spíš průměrný každým coulem - od námětu (tisíckrát již omletého), přes naprosto konvenční scénář, až po nevýrazné herectví všech zúčasněných. A do toho ta šílená rozvleklost! Nevím, já na tyhle magafilmy nejsem. Na druhou stranu, snímky jako Scottův Gladiátor dokazují, že i tenhle žánr jde pojmout velmi nápaditě. Což ale bohužel není případ Desatera přikázání. ()
Dva velkofilmy z 50. let minulého století.Dva obrovsky nákladné,legendární a obrazově uchvacující kolosy.Oba s náboženskou tématikou.Na každý z nich si člověk musí vyhradit alespoň čtyři hodiny času.A v obou si hlavní roli střihl Charleton Heston.Společných rysů je celá řada,ale zatímco Ben Hur je dodnes naprosto dechberoucí spektákl,ve kterém jedna nezapomenutelná scéna střídá druhou a za celou jeho monstrózní stopáž jsem se nenudil,Desatero přikázání od svého vzniku neuvěřitelně zestárlo a a v dnešní době už nepůsobí dvakrát dobře.Navíc si nedokážu představit,že bych se na film díval vcelku,už rozdělený do dvou části mi místy připadal až úmorný.Má v sobě několik velmi působivých scén,celé to působí příjemně epicky a obrazově skutečně krásně,navíc je tady skvostný Yul Brynner,který Hestona suverénně přehrál,ale celkově už to prostě není ono.Na významu to ovšem filmu samozřejmě nic neubírá. 65 % ()
Bezkonkurenčně nejlepší zpracování biblického příběhu o Mojžíšovi. Film, na kterém by se dnes dalo najít hned několik chyb. Hlavním negativem jsou dialogy, které jsou obsahově povedené a zajímavé, ale stylově divadelně strohé. Divadelní koncept je vidět i ve stylu kamery, v postojích herců aj. Na dobu vzniku se dá taková podoba pochopit a není ojedinělá jen v tomhle filmu. Na druhou stranu je právě díky tomu film dnes o to zajímavější. Trikově jsem snad lepší film kolem r. 1960 neviděl. Právě Brynner působí ze všech herců nejvíce křečovitě, jeho divadelní postoje aj., jsou až moc okaté a nepůsobí vůbec přirozeně. Jeho postavu faraona mohli filmaři po úpravě v r. 2010 možná trošku prostříhat a dodat tak postavě více vážnosti. Na druhou stranu by takový krok zbytečně zničil staré kouzlo a kulturní odkaz a kvalitu filmu. Hestona jako herce nemá cenu ani kritizovat nebo chválit, svou roli Mojžíše zvládl přesně tak, jak si tuto biblickou postavu představuji. Desatero přikázání tedy rozhodně patří mezi nejkvalitnější velkofilmy všech dob, momentů k obdivu je tu plno. ()
Cecil B. De Mille natočil remake svého stejnojmenného filmu z roku 1923 a překonal sám sebe...... Ocenění: Academy Awards - Oscar ´57 (USA): - Cena za nejlepší speciální efekty. - Nominace na ceny za nejlepší film, nejlepší výpravu a dekorace, nejlepší kameru - barevnou, nejlepší kostýmy, nejlepší střih a nejlepší zvuk. Zlaté Glóby ´57 (USA): Nominace na cenu pro nejlepšího herce (Charlton Heston). ......Scénář : Fredric M. Frank. Kamera : Loyal Griggs. Hrají : Charlton Heston jako Mojžiš nebo Yul Brynner jako Rameses. ()
Prvá polovica ma bavila, potom ale prišiel Boh a čáry-máry-fuk a už to nebolo ono. Aj tie triky už teraz pôsobia veľmi úsmevne. Výprava veľkolepá, ako bolo u DeMilla zvykom, herci fajn, ale tá druhá polka ma fakt nebavila. ()
Veľkofilm s veľkým V. Občas tu síce pocítiť viac štúdio ako exteriéry, nieje to však vada. Obrovský rozpočet - vo svojej dobe najvyšší - zaručil filmu kvalitnú a nákladnú výpravu, kostýmy od výmyslu sveta a oscarové triky. Úžasný a hlavne nezabudnuteľný filmový zážitok. Taký je jeden z najväčších filmov v dejinách. ()
Desatero přikázání se stalo během časů takovou mantrou mnoha věřících po celém světě a rovněž se stalo základem etiky a slušného chování budoucích generací nově vznikajících kultur. Dokonce jsem byl jednou mile překvapen, že jsem byl pozván na exkurzi jedné rómské garsonky, kde přebývalo necelých třicet obyvatel tohoto etnika. Při prohlídce na mně začali ze skříní vyskakovat nějací malí opičáci hulákajíc nějaké skřeky v jejich místním dialektu, pak přede mnou jeden pidlooký malý mužík spustil takzvanou měsíční chůzi a la Michael Jackson a já jsem chtěl pomalu, ale jistě vzít do zaječích. Ještě než jsem tak učinil, tak jsem si všiml na všudepřítomných seškrabaných stěnách viset mnoho plakátů všechmožných celebrit od Michaela Jacksona, Whitney Houston, Willa Smithe a mnoha dalších. Mezi těmito hvězdami americké pop kultury bylo i velké množství takzvaných božských relikvií, mezi nimiž bylo i naše vyobrazení Desatera přikázání, což mně mile překvapilo a hned jsem se chtěl zeptat našeho průvodce, proč mnoho občanů z jejich etnika končí v kriminálech kvůli nedodržování těchto morálních kodexů? Otázku jsem trochu přehodnotil a zeptal jsem, jestli místní domorodci. kteří žijí v místní jeskyni, kde to smrdí jako v pavilonu opic vědí, co je na těch deskách napsáno a jestli tomu rozumějí? Načež mi vzápětí bylo odpovězeno, že tuší, co je tam napsáno a že si o tom po večerech dlouze vyprávějí při svých každodenních posezeních u pika, kde jim přednášející vypráví jakousi legendu o nějakém muži, co vyvedl rómy do země zaslíbené a tam jim dal morální kodex, z nichž jedno z těch přikázání zní „Kdo nekrade, okrádá rodinu". Dál už jsem neposlouchal, jelikož mi začali slzet oči a tak jsem se šel nadýchat čerstvého vzduchu. V tomto nádherném americkém velkofilmu, který trval necelé čtyři hodiny, takže někteří diváci si během tohoto představení několikrát schrupli můžeme vidět jeden z nejznámějších příběhů Starého zákona, který společně s potopou Světa a příběhu o Adamovi a Evě zná snad každý průměrný občan, který chodil do budovy, která se nazývá škola. Na tomto snímku je zábavné pozorovat, jak v té době , kdy se natáčel byly speciální efekty teprve v zárodku a paradoxem je, že právě za speciální efekty dostal tento film jediného Oscara a to byl nominován celkem v sedmi kategoriích. Když pominu tyto speciální efekty a všudepřítomné divadelní kulisy, kde máte pocit, že se většina filmu natáčela ve studiu a že tam byl posléze přidán obraz do pozadí, což bohužel bylo ve většině případů vidět, tak to bylo obsahově a herecky velice vydařené divadlo při kterém jsme se nenudili a při kterém ty čtyři hodiny uběhli jako voda v krvavém Nilu. Herecky kromě tisíce komparzistů samozřejmě vynikal jeden ze sedmi statečných Yul Brynner a také návštěvník planety opic a velký zastánce a milovník zbraní Charlton Heston. Když člověk dokouká takovej film, tak si pak možná víc váží tý svobody a je rád, že nežije v nějaký tý porobě a otroctví, kdy nad ním stojí nějakej ten dráb a bičuje ho za špatně vykonanou práci. Ty doby se snad už nikdy nevrátí a my budeme vesele žít až do konce věků. Za příjemný kulturní zážitek dávám spravedlivých 90%. () (méně) (více)