Režie:
Jim HanonScénář:
Bill EwingHudba:
Ronald OwenHrají:
Matt Lutz, Chad Allen, Gil Birmingham, Kalani Queypo, Traci Dinwiddie, Jose Yenque, Wynn Everett, Chase Ellison, Felix Solis, Sean McGowan, Stephen Caudill (více)VOD (1)
Obsahy(1)
Strhující dobrodružný velkofilm o střetu dvou civilizací.
Ekvádorský prales roku 1943. Skupinka misionářů z organizace SIL International se vydává za domorodým kmenem žijícím v deštném pralese v povodí Amazonky. Jejich putování však končí tragédií. Misionáři, kteří přišli indiány zachránit a vysvobodit jejich duše, jsou za svoji obětavou práci zabiti. Rok 1965 – rodiny zabitých přicházejí do osady a několik měsíců žijí společně s domorodci.
Silně emotivní příběh podle skutečných událostí, nádherná příroda, úchvatné letecké záběry, skvělá hudba a autentický příběh o střetu dvou kultur. Je člověk schopen spřátelit se s těmi, kdo zabili jeho rodinné příslušníky a známé?
(oficiální text distributora)
Videa (1)
Recenze (39)
Tento film je v mnohém jiný... Na první pohled je znát jistá "neprofesionalita", či snad "pohrdání filmovými konvencemi" a také velká dávka naivity, která provází celý film. Některé záběry džungle (obzvláště ty letecké) ve spojení s hudbou mohou působit až kýčovitě. Film, vyprávěný "vševědoucím vypravěčem", který už jaksi všechno dopředu ví, navíc nepůsobí příliš dramaticky, spíše jako dokument. Přes to všechno může film zanechat v divácích otázky, což považuji za klíčové. Jak je to možné? Oběť i ochota odpustit nadšených misionářů působí značně naivně, ale paradoxně (?) přináší své plody... To stojí za zamyšlení a díky tvůrcům tohoto filmu za něj. Zajímavé komentáře: Beastmaster4, KrestanFilms, Psema, Nick Tow. ()
50%. Rado by to bolo novými Hráčmi na vinici Pána (čo už je samo osebe podľa mňa dosť preceňovaný film), ale bohužiaľ. Vzniklo to podľa skutočných udalostí, ktoré sú značne šokujúce a brutálne, ale vo filme je inkriminovaná pasáž natočená dosť nezáživne. Rovnako tak (prekvapivo početné) súboje medzi domorodcami/kmeňmi. Chcelo by to byť drsné (ušetrený nie je ani detský život), ale proste to nie je ono (a jedna nezvládnutá scéna s anakondou to nezachráni, je skôr WTF, než mrazivá). Potešili ma archívne reálne nahrávky v záverečných titulkoch. ()
Film je natočený podle skutečné události. CITÁT - Někteří lidé říkají, že žijeme ve světě neslučitelných rozdílů............ Film je vlastně rozdělen do dvou příběhů. Jeden příběh vystihuje život chlapce z kmene Waodany se jménem Mincayani a začíná v roce 1943. Druhá linie příběhu začíná v roce 1956 a poznáváme v ní život chlapce se jménem Steve. Hlavní události filmu se však odehrávají v dobách Steveova otce a matky. CITÁT - Velká dřevěná včela......... Trochu mě zaujalo, že skupina, která letí, aby se setkala poprvé z kmenem Waodany má ve své blízkosti ženu - utečeňkyni - právě z tohoto kmene a mohla by naši skupinu naučit jejich řeči, opovrhne tato skupina touto skutečností a pak to prostě dopadne, tak jak to dopadlo. Tady mě to rozum trochu nebral. Vůbec se těm divochům nedivím za jejich reakci. CITÁT - Bua bija enumbua........ Také zde postrádám některé zásadní návaznosti, ale přesvědčte se sami, film má i své klady. Pěkné záběry přírody, povedená hudba a i podstatná část příběhu je svým způsobem velice dojemná. Polovina výtěžku tohoto filmu půjde na charitu, aby pomohla domorodcům, jako jsou Waodané [ zdroj : závěrečné titulky ]. Kamera - Robert A. Driskell jr. Scénář - Bart Gavigan, Jim Hanon a Bill Ewing. Hudba - Ronald Owen. Mincayni - Louie Leonardo. Steve - Chad Allen. CITÁT - Jiní lidé zase říkají, že pravý mír, trvalý mír, nemůže nastat, protože jsme ještě nenašli způsob jak změnit lidské srdce........ ()
Místy zajímavé, místy vleklé...Z přírody není vidět nic moc, jelikož se film soustředí pouze na několik indiánů a jejich střet s misionáři. Půl filmu jsem měl hodně dobrý pocit z občasných emotivních scén, další části mne nudily. Na filmu je vidět celková neprofesionálnost, spíš je to takový hodně slušný dokument. Hodnotím 60%. ()
"Konec oštěpu"; buďto má oštěp konce dva nebo - a nebo lépe - má začátek (špici), prostředek (místo, kde ho drží ruka při vymrštění) a konec, který trčí ze zraněného či zabitého tvora. Nejdůležitější je asi prostředek, který prostřednictvím ruky spojuje srdce vrhače a srdce oběti. Toho si správně všimnul i Faye****: „Můj otec ztratil život na konci oštěpu ... a bylo to na konci oštěpu, který spojil mě a Mincayaniho“. Ať už konec oštěpu považujeme za cokoli, jeví se příběh smíšené společnosti divochů a misionářů nadmíru bizarní (zvláště touha žen zabitých misonářů žít s vrahy svých manželů - a to nehledě na lokální podivnosti: náčelník indiánů si přece nemůže splést krev s olejem, i když ho nezná). Misionářská práce je nakonec úspěšná, z divochů se stávají křesťané. Nezávislá pralesní komunita mizí... Pro mě zajímavým aspektem filmu byla indiánská mluva. Ne, že bych jí chtěl rozumnět, ale intenzita promluvy mi připomínala cikánský způsob. (Nedávno jsem cestoval v kupé s cikánskou a jejími (?) čtyřimi malými dětmi. Přestože jsem zpočátku nechtěl, nakonec jsem musel kupé opustit, protože její neustálý křik byl nesnesitelný.) Nebyla dříve intenzita hlasu (podobně jako cikánka intonovali v kmeni muži i ženy) znakem postavení v kmeni či skupině? Můžeme tak soudit ze způsobu mluvy tohoto ekvádorského kmene? ()
Galerie (5)
Photo © AV Pictures
![Na konci světa - Z filmu](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w663/files/images/film/photos/158/225/158225095_bb6a5a.jpg)
Zajímavosti (8)
- Film získal na filmovém festivalu Heartland (Indianapolis/Indiana/USA) Kříšťálové srdce za "Nejlepší celovečerní film roku". (Terva)
- Film je natočen podle skutečných událostí z Ekvádiru roku 1956. (Terva)
- Film vyvolal velkou kritiku u některých náboženských skupin. Například se jim nelíbilo, že Stevenův otec Nate nezkrývá svou náklonnost k mužům nebo, že slovo Bůh bylo zaměněno ve slovníku kmene Waodani za slovo Waengongi. (Terva)
Reklama