Režie:
Ralph NelsonKamera:
Charles F. WheelerHudba:
Neal HeftiHrají:
James Garner, Sidney Poitier, Bibi Andersson, Dennis Weaver, Bill Travers, William Redfield, John Hubbard, Ralph Nelson, Bill Hart, John Hoyt (více)VOD (2)
Obsahy(2)
Bývalý vojenský zvěd Jess Remsberg směřuje do Fort Creel, když po cestě na území Apačů zachrání mladou ženu Ellen Grangeovou, polomrtvou žízní a vyčerpáním. I ona směřuje do Fort Creel. Odevzdává ji manželovi, který ji už ale nechce: před více než rokem ji unesli indiáni a když ji bílí vojáci osvobodili, sama se k nim chtěla vrátit. Její muž neví, že v indiánském táboře zanechala chlapečka, kterého měla se synem náčelníka Chaty. Ve Fort Creel se Jess setkává s bývalými kamarády vojáky a nakonec přijme nabídku poručíka Scottyho McAllistera, aby jako zvěd doprovázel vojenskou kolonu do osady Fort Concho. Zdrtí ho, když se dozví, že jeho indiánskou manželku kdosi zabil a skalpoval a její skalp mu právě Scotty přináší. Ví, že to nebyli indiáni a přísahá pomstu ... Ke koloně se připojí s nákladem i Ellenin manžel, obchodník Willard Grange. Jede i bývalý voják a nyní krotitel divokých koní Toller, s nímž se Jess po první rozmíšce brzy sblíží. Právě když se kolona má vydat na nebezpečnou cestu přes území Apačů, se Jess dozví, že Ellena opět zmizela. Je u Apačů, u svého synka. Náčelník Chata jí oznamuje, že jejího muže zabili bílí vojáci: ona se má postarat o dítě do chvíle, než dojedou k jeho hrobu, kam ji pak zaživa pohřbí. Když se Jess dozví o Ellenině útěku, rozhodne se ji znovu osvobodit a teprve potom se přidat ke koloně. Po Ellenině návratu manžel konstatuje, že má dítě s indiánem. Během cesty pak dojde k několika tvrdým střetnutím mezi McAllisterovými muži a indiány. Vojáci musí bojovat proti přesile a nakonec se ocitnou v obklíčení Chatových Apačů. Zraněný poručík McAllister rozhoduje, že jediná cesta z obklíčení vede přes Ďáblův kaňon, kam by se kolona mohla dostat trikem, kdyby několikrát změnila směr jízdy. Jess, Toller a dva nejlepší vojáci si pak mají poradit s Apači, které náčelník Chata zanechá jako hlídku. V kaňonu by pak měli McAllisterovi muži vyčkat, až dorazí posily vedené plukovníkem Fosterem. Zatímco kolona jede úprkem směrem ke kaňonu, aby tam dojela dřív než Apači, Jesse a zbývající tři muži hrdinně odrážejí útok Chatových mužů a Jesse pokračuje v cestě do Fort Concha. Dochází k rozhodujícímu střetnutí, po němž se indiáni nakrátko stáhnou. Pak začnou na vojáky střílet šípy. Poručík McAllister se pomalu uzdravuje ... (TV Prima)
(více)Recenze (72)
Western s DĚJEM v pravém smyslu tohoto slova: něco, většinou smysluplného, se tam stále DĚJE. K tomu drsné, stručné a vtipné dialogy a je to u mě za slušných 75% (zatím 651 hodnotících je na průměru 72%). ()
Dve stratené duše hľadajú svoj cieľ v šírej prérii v časoch, keď ešte Indiáni boli aj neboli v rezervácii. Apači a ich spôsob života sa v tomto filme znovu vymyká idealistickým predstavám Karla Maya. Film sa dopracuje k pozitívnemu záveru cez množstvo mŕtvol, čo iné čakať od westernu, ale nezaujal ma nijak mimoriadne. ()
Určite jeden z tých lepších westernov, ale samozrejme-na tie legendárne špagetové sa nechytá, zopár originalít, ktoré som ešte vo westerne nevidel, napr. Bibi Anderson ako žena, ktorá neustále uteká od manžela, a zrejme pod vplyvom štokholmského syndrómu sa zas a znova snaží vrátiť k svojim väzniteľom-Apačom. Môj prvý western o štokholmskom syndróme :DDDD ()
Tradiční ale nečekaně drsný western. Souboj u El Diablo je příběh jedné nezkušené armádní jednotky + několik civilů, kteří na cestě čelí přesile Apačů na válečné stezce. Postavy skýtají nejedno překvapení - černošský exvoják a krotitel koní donucený cestovat s jednotkou, drsný kovboj co pátrá po vrahovi své indiánské ženy, či mladá žena čelící opovržení protože se vrátila k indiánům co ji unesli. A je to pekelně reálné. Apači zde v podstatě bojují spravedlivý boj a jsou to konečně pořádní indiáni, jak je popsal Karl May. Žádné ježdění v kruhu kolem vozů pod palbou pušek, ale využívání krytů v zemi, skvělý boj na blízko, mistrné plížení a střelba ze zákrytů tichými šípy, nechybí ani mučení. Díky tomu se boj ke konci mění na brutální survival kdy přežívá hrstka mužů a postavy se odhodlávají k nečekaným obětem. Garnera mám zafixovaného spíše jako komediálního herce, ale jako drsný kovboj je skvělý, Poitier byl ještě i v roce 1966 prakticky jediným černošským hercem co Hollywood znal (J.E. Jones, Kotto a Gossett měli teprve pár štěků) a je také skvělý. Zkrátka velice slušný tradiční western. ()
"Death comes soon enough. Anyone who hurries it is a damn fool." ()
Výborný western o touze po pomstě a naději ve velké vítězství. Spoiler: Zaujala mě i linie o vztahu bílých a rudých "milenců a milenek". Velmi zajímavý film. ()
Ja tam tolik indiánů, že finální odhalení tak nějak prošumí... ()
Tak má být, kruté, stylové, nelítostné. Původně jsem si říkal co dělá černoch ve Westernu, ale dopadlo to na výbornou. ()
Klasický , poctivý western, ale nejvěřitelně nudný a o ničem a mučení Grange, jako jediné plus, tam vlastně vůbec není vidět...40% ()
Jak postupně se dívám a hledám westerny (Mayovky nepatří do tohoto žánru), občas se stane, že najdu velice kvalitní western a jindy zase úplný nesmysl. O tomto snímku to ovšem neplatí, film mě naprosto překvapil a musím říct, že určitě bude patřit do mých nejoblíbenějších, ke kterým se budu vracet. Hlavním tahounem filmu je obsazení hvězd, které do svých rolí skvěle zapadají. James Garner a Sidney Poitier jsou velice přesvědčivý ve svých rolí a okamžitě jsou těmi, co si přivlastňují každou scénu pro sebe. Celkem upozaděný a docela nevýrazný na můj vkus je Dennis Weaver, který mohl dostat o trochu víc prostoru, ale vcelku divákovi toto nevadí. Na co je ale pěkný pohled, je krásná původem švédská herečka Bibi Andersson v roli starostlivé a utíkající matky Ellen Grangeové. Akce, napětí a na svou dobu i drsnější zpracování, nemohu dát více jak 5 hvězd, tak dám alespoň je. 90% ()
Klasický western, výborná hudba. ()
Na děj si už příliš nepamatuju, ale ještě hodně dlouho mi v hlavě zněl děsivý jekot mučeného Grange. Při něm mi vskutku tuhla krev v žilách. ()
Příjemně nenudící western na jedno kouknutí. K zamyšlení mě nedonutil, ale ani k vypnutí, což se počítá. Sidney Poitier je dobrej a hraje tu správnýho frajera-elegána. James Garner zase hraje dobře frajera-burana. Líbila se mi hudba a překvapilo mě, jak dali na ukázku strašidelné indiánské mučení. Trocha "gore" nikdy neuškodí, že? (ani ve westernu). U mě dobrý. ()
Drsný a brutální western s napínavým a ne zcela černobílým dějem. Indiáni jsou zde zobrazeni sice jako krutí bojovníci, ale netřeba v nich hned vidět záporné postavy. Film ukazuje a zmiňuje i násilí bělochů vykonávané na této barevné menšině. Vyloženě záporné postavy ve filmu skoro absentují. Skvělé herecké výkony, jeden z těch lepších dabingů z doby po roce 1989, akční podívaná, velice slušná hudba, drsná krajina. Tento film strčí do kapsy řadu zprofanovaných westernů včetně Sedmi statečných. 85 % ()
Tak to je síla, je to film, co se déle rozdejchává, pokud už nejsi "vypálenej" - neschopnej se s čímkoli ztotožnit a cokoli mít rád ... a na chvíli uvěřit, že to nejsou jenom obrázky na zabití času.... Mám rád pěkně citově barvenou písničku nalomeného muže, který pláče nad čím vším musí vlát vlajka jeho země (vlajka USA), nějaký čas po zhlédnutí tohoto filmu se do jejích slov a tónů určitě nechci ponořit. Film mohu doporučit jako silně nadprůměrný a nevšední ... a tím, že nevidí černobíle je i inteligentní ;-) ()
Už úvodní záběr na nůž, který rozřízne filmové plátno napovídá, že to bude drsný násilný western, což potvrdí první útok indiánů. Po druhém útoku se vojáci (většinou nováčci) ocitnou v pasti pod skalami, kde musí čelit silné přesile. S každým další útokem vojáci umírají, atmosféra houstne, až to začne vypadat, že nikdo z nich nepřežije. Skvělý western. ()
Pěkně vymyšlený příběh. Fotogenická krajina. Dobré herecké výkony. Výborná hudba. ()
Pravda, scénář je na western docela propracovaný a postavy rozhodně nejsou černobílé, leč zahrané je to šíleně, zlí indiáni vypadají jako ti z Vinnetua, scény bitek působí chaoticky. A opěvovaný hlavní hrdina James Garner? Dvě herecké polohy mu snad lze přiznat, ovšem nikoli "s kloboukem a bez" (Sergio Leone o Clintu Eastwoodovi), leč pohled vlčáka smutného a vlčáka bezradného... Ostatně bezradně v tomto filmu nepůsobí snad jedině Sidney Poitier. A pak ovšem ta hudba... Howg! ()
Velmi zajímavý western. Neokoukaní westernoví herci. Jamese Garnera jsem viděl až v pozdějším věku v Maverickovi:) Tento western si na nic nehraje, nic neprodlužuje, žadné milostné scény a když už to vypadá, že by mohlo k něčemu dojít, skončí to přeci jen o dost jinak, viz kolo dostavníku. Zajímavá hudba. ()
Hodnoceno zpetne po nekolika letech, takze si uz vsechno nevybavuju, ale tu drsnou az depresivni atmosferu, ktera ze snimku cisela, nezapomenu.. ()
Reklama