![všechny plakáty](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w140/files/images/film/posters/000/044/44719_ec999c.jpg)
Režie:
K. M. WallóKamera:
Julius VegrichtHrají:
Josef Štefl, Vlasta Chramostová, Vladimír Šmeral, Jiří Vršťala, Zdeněk Dítě, Vítězslav Boček, Jaroslav Vojta, František Klika, Josef Toman, Otto Čermák (více)Obsahy(1)
Optimistické kolektivní drama ze života svazáků na stavbě Trati mládeže. Amnestovaný vězeň chce poctivou údernickou odčinit své provinění a odhalí záškodníka, který se chystal otrávit cisternu s pitnou vodou. (oficiální text distributora)
Recenze (27)
no asi jako každý film komunistického imperia a doby teroru....ničím nevyniká, o hraní se nedá hovořit v žádném případě a obsahově jsou opravdu všechny stejné...prostě s komunismem padlo blaho na zem :D....tady se obsahově opřeli soudruzi do Baťova imperia, protože to jim teda leželo v žaludku pořádně, o tom netvorovi bylo natočeno povícero filmů a všechny jsou opravdu záživné... ()
Ultimátní zrůdnost. Za ty vyleštěné úsměvy a kecy provolávající slávu socialismu máte chuť hercům dát pěstí. Největší výsměch je, jak za Baťovy krutovlády dělníci dřou na stavbě dráhy, aby pak o pár let později dílo dokončili s úsměvem na rtech. [Víte, když den před projekcí paradoxně absolvujete o téhle ‚radostné‘ době rozhovor s člověkem, který si v ní moc radostného neužil, musí se vám obrátit žaludek z každého, kdo by to chtěl vrátit nazpět.] ()
Budovatelské až běda. Po skončení jsem se podívala, zda nemám vyhrnuté rukávy a nesvírám krumpáč. ()
Parádní budovatelský maso, ale když se k tomu přistoupí tak trochu jinak a po svém, tak mi z toho vychází, že tenhle film je parádní sci-fi z prvky černé komedie. Samozřejmě, že to asi takto původně zamýšleno nebylo, ale nakonec to tak působí. Napravení vězni co chtějí páchat dobro a budovat socialistickou republiku versus odporní záškodníci kteří, ale dostanou co proto. Jako bonus pak Baťa vylíčen pomalu jako fašista a otrokář. V kterým jiným filmu tohle můžete vidět? Sjel jsem v poslední době hodně podobných agitek, ale tahle je všechny strčí do kapsy. Filmařsky a ideologicky nehodnotitelné, to by to ovšem nesměla bejt taková sranda.50% ()
19.6.1948 se pouštělo na prezidentskou amnestii, to když se vrahoun a ožrala Gottwald stal prezidentem avšak elita národa hnila dál v kriminálech...Té se amnestie netýkala. Lidí vysokých morálních kvalit, lidí schopných a lidí statečných. Z těch měli pitomí soudruzi strach. Vědci, statkáři, továrníci, duchovní, příslušníci západního odboje a opozice, ti všichni si museli teprve počkat na rok 1953 a leckdo i po něm než ta zrůda Gottwald konečně pošla. Někdo se toho ani nedožil Buď byl popraven, nebo zemřel během výkonu trestu vlivem strádání či nehod při těžbě uranu atd... Film vykresluje lakomé sedláky, zlé továrníky i brutální prvorepublikové četnictvo. V kontrastu tomu je poúnorový příběh plný nadšeného budování na stavbě železniční trati. Co mohlo být lepšího než se stát členem úderky a bojovat o prapor? Ale ani při budování si nedá reakce pokoj a vystrkuje své růžky. Naštěstí soudruzi bdí, na ně si reakcionáři a záškodníci nepřijdou. Příběh sám je o vězňovi, který byl amnestován a rozhodl se amnestie využít k nápravě. Uvědomuje si jak velkoryse se k němu společnost zachovala a on jí to hodlá vrátit nadšeným budováním leč jeho minulost se za ním táhne a nejen ona. Z věznice totiž byli propuštěni i další jeho spoluvězni, ti však ale nehodlají budoval, ale škodit. Vedoucím brigádnické úderky je Vlastička Chramostová a je to fakt pekelná záležitost... Doba to byla šílená... Sice si člověk tak trochu říká co se tam asi na těch brigádách mládeže mohlo dít hlavně po večerech když kouká na všechny ty k budovaní natěšené mladé brigádnice, ale stačí aby si člověk uvědomil, že se film odehrává v létě a všichni běhají celý den v holinách... Když jsem viděl podmínky v jakých se brigádníci myli a těm bych i věřil, muselo to být večer na nocležně co se týče ovzduší opravdu nebezpečné...Tohle je na čistokrevný odpad. nemám nic proti budovatelským ,,klasikám'' ale tady ta nenávist ke všemu co nešlo s rudým proudem čpí jak ty nohy z těch holin... Tohle je propaganda jak vyšitá a natočená tak, aby ji pochopil i ten nepitomější divák od lopaty. Dávám tedy za 3 pláňata. * * * ()
Prvá rola Vlasty Chramostovej, ktorá je známa ako chartistka, ale točila veľa jasne prorežimových filmov. Toto je jeden z nich. Každý film, ktorý chváli alkoholika Gottwalda so zhnitými zubami je jasný odpad. Zväzácky odpad. ()
Hm, za oči Vlasty Chramostové zářící nefalšovanou budovatelskou vírou dvě hvězdy. ()
Tak co, jaká je v brigádě nálada? ()
Solidní agitační film - dobře natočený, slušně napsaný. Ovšem stylově trochu nejednotný a dramaturgicky rozklížený, takže nemá ten ultimátní tah na bránu jako "Zítra se bude tančit všude". Ale model dobové společenské fresky - samosebou značně překrucující historii - stále uspokojivě naplňuje. Z hlediska dramaturgie je problematický střed filmu, kde se osobní vzpomínka hlavního hrdiny Antonína rozleje v sáhodlouhý historický oblouk, díky němuž se vytrácí některé postavy z úvodu a nefunguje model skupinového hrdiny. Resp. nesledujeme paralelní osudy postav, s nimiž jsme se v úvodu seznámili - a to ve vězeňské cele. ...více zde...http://blacklsays.blogspot.cz/2012/07/velika-prilezitost-r-kmwallo-1949.html ()
Kvalitni budovatelsky zazitek s nejednim peknym proletarskym zaberem. :-) 3+ ()
Som rád, že sa K.M.Walló preorientoval na dabing.. Filmu dávam 20%.. ()
Slušný a přehledný scénář,člověk levou zadní pochopí vo co de:-)))Agitka jak má být!!!!!:-)) ()
O tom, jak naši rodiče chtěli změnit svět... Samozřejmě, film byl do jisté míry schématicky, ale po profesionální stránce udělaný velmi dobře a vcelku pravdivě. Jestli někdo fandí druhé straně a panu Bartošovi a Jiřím Vršťalou, je to jeho problém. Mládež toho v prvních pětiletkách (tohle ještě byla dvouletka) vybudovala v naší republice skutečně dost a nebylo divu, že to některým nebylo po chuti. Keťasové, kteří nabízeli prázdné krámy, ale v bytě měli nabité skříně se zbožím, skutečně byli. A byli i sedláci, kteří odmítali prodávat své produkty svazákům... Jde skutečně jen o úhel pohledu, o to, co kdo pokládá za správné. A batismus? To byl nemilosrdný systém - ano, vyžadující naprostou loajalitu. ()
Přiznávám, poté, co jsem se na film dívala počtvrté, mi už nepřipadal tak hrozný jako poprvé. Jakože už mi nekrvácely oči a tak. I přesto můj šálek čaje budovatelské filmy nebyly a nebudou. Seminárka, analýza tohoto filmu, kvůli které jsem se na film opakovaně dívala, je k přečtení zde. ()
Skvěle natočený politicko-propagandistický budovatelský film. Výborné herecké výkony všech. Boček v roli ředitele Baťových otrokářských závodů řádí. Kam se hrabou koncentráky. Po válce se promění na vyfantazírovaného nepřítele socialismu a chce si to s proradnými mládežníky budujícími o dovolené železnici vyřídit pěkně zvostra. Titulky novin by hlásaly: 500 mrtvých budovatelů. Všichni pokapali jako mouchy! Nikdo nepřežil. Zloduch uprchl za hranice! / Hlavní hrdina je proměnlivý chameleon. Pod Baťou otročit nechce, ale na stavbě mládeže otročí jak ten největší otrok s úsměvem na rtech a ještě si dobrovolně otrockou práci přidává. Další chameleonka nadšená budovatelka komunismu / protikomunistická disidentka Chramostová. Nářečí se mi líbilo. Hlášky: Už jste se nabúrali dost, kazisvěti zatracený, fčil sa bude stavjať. Když mu dal soudruh Gottwald amnestii, tak my ho přece neodmítnem. Ty mě sbratřuješ bolševiky s chalupníkama! ()
Lágr, otročení pod Baťou, amnestie, údernická brigáda, záškodník, zlí sedláci. A hlavně mizerný zvuk. ()
,,A tady je náš kulturní referent, Blanka.“ Připraven na krutou a nemilosrdnou komunistickou agitku, přečkal jsem tento pokřivený škvár téměř bez úhony. Pravda, v úvodu se s tím moc nepářou a zaměstnání u Baťy za první republiky líčí jako koncentráky. Pak ale nastane změna a najednou tu máme masy veselých lidí připravených pracovat a budovat. No prostě o příběhu nemá smysl se vůbec zmiňovat, je to jasné už z plakátu a doby vzniku. Moc nechápu, proč se ti herci snažili mluvit v nářečí, působí to hrozně nepřirozeně. Herce mohli také vybrat lépe, byli si všichni hrozně podobní a já měl problém dešifrovat, který že z chasníků je ten ukrutně zlý buržoazní záškodník a který je ten charakterově bezchybný komunista. Naopak mě potěšila dokumentární hodnota stavby železnice a starodávný bagr. Celkově vzato bych tento film nedoporučoval nikomu, jen zájemcům o historii a komunistickou ideologii jako studijní materiál. ()
Budovatelská agitka v krystalicky čisté podobě. Autoři toho do filmu nacpali hodně. Představitelé první republiky (boháči, podnikatelé, vedení Baťových závodů, policajti) jsou vykresleni jako uřvaná brutální hovada s fašistickými sklony a kolaboranti, kteří si navzájem říkají bratře, pak tu jsou sedláci, kteří dají mléko radši prasatům než komunistům, pak tu máme partyzány, kteří si říkají soudruhu, a hlavně svazáky, což je jednolitá masa nadšených, charakterově čistých lidí a celá Stavba mládeže je naprostá idylka. Bohužel výběr hlavních představitelů se moc nepovedl. Představitelé hlavní role Tondy a hlavního záškodníka Zubatíka jsou tak matní a nevýrazní, že jsem měl problém si jejich tváře vůbec zapamatovat, natož je v davu svazáků vůbec identifikovat. Ve filmu debutoval V.Menšík, ale v davu svazáků jsem ho nenašel. ()
Ze studijních důvodů jsem si to pustil, ale už nikdy víc! Klasická agitace ve stylu "Já jsem Svazák, kdo je víc?!" a "S písní na rtech a stranou za zády zvládneme všechno a s reakcí zatočíme!". Paní Chramostová byla v mládí docela hezká holka, ale to je tak všechno, na co se dá v tomhle filmu koukat. ()
Reklama