Režie:
John FrankenheimerScénář:
David W. RintelsKamera:
Ric WaiteHudba:
Gary ChangHrají:
Frederic Forrest, Carmen Argenziano, Ted Marcoux, Jayce Bartok, Frederick Coffin, Cliff De Young, Justin Henry, Tony Higgins, Olek Krupa, William H. Macy (více)Obsahy(1)
Film pojednává o nejznámější věznici konfederace Andersonville ve státě Georgia v USA za občanské války Jihu proti Severu. Nahlíží na dění v táboře očima vojáků Unie, jež byli zajati v bitvě o Cold Harbor. Vypráví příběh plný lidského utrpení, strachu, nelidského zacházení, ponižování a trestů, jimž byli v průběhu vězení vystaveni nejen od dozorců, ale také od vězeňského gangu zvaného Raiders. Tito muži Unie čekají na jakékoliv zprávy o výměně vězňů. Místo toho jim ale tábor neustále přináší jen smrt. (Sir-Filip)
(více)Recenze (25)
Nemám slov. 167 minut hutné atmosféry, která by se dala krájet. Já sem těm klukům fandil. Válečná dramata mám rád a tohle se řadí mezi mých Top 10. Pro ty, kterým se film líbil, bych ještě doporučil shlédnout ze stejné doby taky velmi zdařilé The Birth of The Nation. ()
Ač filmy, které jsem viděl před svou virtuální existencí, většinou nekomentuju, tento pětihvězdičkový resort pro unijní negromily si zaslouží zvláštní pozornost. Je vidět, že chopí li se bitche ostřílený režisér, lze i v televizní produkci vykoncentrákovat dokonale tísnivé tři hodiny strhujícího bahna, špíny, hladu, vší, bezútěšnosti, kurdějí, hyenismu a zoufalství, ze kterých se jednomu opravdu stáhne prdel. Jediné, co bych tomuto klenotu drsné filmařiny vytkl, je, že jsem si u toho kapku zadřel krutě přehrávající Třísku, kterého by v žádné případě neměli pouštět z divadla, protože před kamerou se to snažil všemožně zkurvit afektovaným Hamletem. Takže neváhejte a zavítejte do Andrsoňvil, té depky nebudete litovat! ()
Jeden z 10 nejlepších filmů z války Severu proti Jihu - 10 Greatest Civil War Movies http://www.csfd.cz/uzivatel/136528-rhk/. ()
Chápu, že pro spřízněné diváky zajímající se o historii Spojených států amerických může být tento film stejnou hodnotu, jako zase pro nejednoho našince Vávrova husitská trilogie. Bohužel u obou se mi staví do cesty jakási vzdálenostná propast: u Husitů časová (dávný středověk), zde pro změnu geografická. Téma občanské války USA jde mimo mne a Věznice Andersonville byla až "příliš historickým" filmem na to, abych po celé tři hodiny dokázal setrvat v plném zaujetí z nadčasové roviny. Přesto mi nabídla působivý exkurs do zajateckého tábora a v jistých okamžicích až hrůzostrašné pocity při ponoření se do psychiky zajatců v prostředí, v němž byla nechutná špína přítomna jak všude po zemi, tak uvnitř vládnoucích lidí a dozorců. Pokus o útěk a soudní proces patří určitě k zdařilým pasážím, ale bohužel během tří hodin nejednou dochází i na rozvláčné zvolňování tempa. U Frankenheimera jsem zvyklý na velkolepé filmové zážitky, které ve mne přetrvávájí i do dalšího dne, tady spíše přetrvává menší zklamání a dilema v hodnocení. Zklamal mne i Jan Tříska; na jeho postavu velitele táboru jsem se hodně těšil, říkal jsem si, že po Obecné škole nemohl podat v roli podobně rázného charakteru špatný výkon, ale se svým patetickým přehráváním a nemožnou angličtinou byl spíše k smíchu. 70% ()
I přes TV produkci na pohled velice dobrý film, který potěší i řadou výborných herců. Dané téma však vyloženě zaujme jen hrstku vyvolených, kteří se zajímají o dějiny války Severu a Jihu. ()
Hluboce si cením každého filmu, při kterém opravdu upřímně cítím vděk a požehnání za to, že se mi poštěstilo narodit se v existenci tady a teď. Narozdíl od nich, od vojáků této občanské války, se na trýznění, bolest, nemoce, hladovění, vraždění, beznaděj, strádání a umírání můžu jen dívat. A můžu to vypnout. Oni nemohli. Oni to žili. Mnozí měli i za okolností neslučitelných se životem takovou vůli žít, že mi to několikrát vhánělo slzy do očí. Příběh nejen o zrůdnostech války, ale i o tom, jak dokáže naděje a víra ve správnou věc lidi spojit. Je to velmi dlouhé, ale není to na škodu, nakonec si budete připadat jako jedni z nich. Tenhle film vás do věznice Andersonville opravdu vezme. Bude to náročná exkurze. Vítejte v pekle. ()
Asi mi něco v tom filmu uteklo, co tu kolegy okouzlilo... Přišlo mi to jako hodně natahovaný TV film a nebavilo mě to. Je mi líto. Ale je taky možné, že to "něco" přijde až v poslední třetině, kterou jsem už nedokoukal. ()
Takze tu máme film o väzeni z cias vojny Severu proti Juhu. Tuto temu som zatial v ziadnom inom filme nevidel, takze ked uz nic ine, tak ma tento film aspon informacnu hodnotu. Nastastie aj spracovanie dopadlo kvalitne. Nie je to take sokujuce ako filmy o koncentrakoch v ktorych nacisti mucili zidov na milion rôznych spôsobov. V Andersonville proste zavreli tisice väznov do velkej ohrady a nechali ich bez vody a jedla kym tretina znich nepodochla. Vzhladom na dobu v ktorej sa to odohrava mi to nepripadalo nejak extra brutalne. Ale rozhone je to zaujimavy film a velkorysa stopaz mi ubehla rychlo a ani na chvilu som sa nenudil. Akurat mi prisla dost divna linia v ktorej si väzni vyprosia sudny proces so skupinou väznou ktora ostatnych terorizovala. To mi pripadalo dost smiesne. 7/10. ()
Slusny film o base menom Endersonville z obcianskej vojny v USA 1861 - 1865. Slo tam o nasledovne . zavreli 100 -ky vaznov do basy plnej bahna, spiny, hmyzu a neviem este coho a nechali ich tak - bez vody a bez jedla. Dost dobry namet na film, a vzhladom na 19. storocie aj uveritelne drsnjostou. Skoda len toho, ze vs trede sa tempo hodne uvolni a nic sa nedeje dohromady, John Frankenheimer ako reziser mal veru aj lepsie filmy - Ptacnik z Alcatrazu, Gypsy Moths 1969, Vlak 1964 ......60 % ()
nebyť tej šialenej dĺžky a niektorých "patetických" obrazov, snáď by si film zaslúžil aj viac bodov. Predovšetkým to ako to pán režisér zvládol, by sa mali naučiť od neho aj naši tvorcovia "televíznych filmov". Škoda, že sa tam ukázal tříska. Veľa vody nenamútil. Nech mi českí priatelia odpustia, ale s tou napudrovanou ružovou tváričkou vyzeral ako jonatánka v septembri chytajúca od slnka červenú farbu , Napriek tomu som rád, že som nazrel k tomuto filmu . ()
Je strašná škoda, že z americké občanské války není příliš filmů, protože je to téma velmi zajímavé. Věznice Andersonville se sice nevěnuje přímo válečné akci, ale i tak je to docela tíživá záležitost, která ukazuje, že společná uniforma rozhodně neznamená spojenectví nebo přátelství. Akorát to bylo hodně dlouhé. 80% ()
Tá hrozostrašne dlhá stopáž síce odrádzala, ale zaujímavá téma prevážila a film som si nakoniec pustil. Téma splnila do bodky, čo som očakával, v ničom nesklamala. Vidíme skvelé herecké výkony, dramatické a trpké osudy. Z námetu by som ale vystrihol súd, ktorý mi tam vonkoncom nesedel - bola to fraška, s ktorou som sa nemohol stotožniť. A tá ukrutná stopáž na konci robila to, že film začal dosť nudiť. Hodnotenie: 75% ()
Tenhle film, ač dlouhé stopáže, mě nenechal chladným. Přes určité rozvláčněji vyprávěné pasáže, historické nepřesnosti, jsem spokojen. Napětí 10/10. Historická přesnost 9,5/10. Herecké obsazení (Pro film byl velmi významný kompars, do hlavních rolí nebyli zpravidla obsazení známější herci, což považuji za vhodné řešení) 10/10. Hudba 10/10. Obraz 8/10. Celkové hodnocení 98 %. ║V zajatecké věznici se v roce 1864 nemohl nacházet oddíl afroamerických vojáků, jelikož se na základě rozhodnutí štábu prezidenta Jeffersona Daviese měli zajatí afroameričtí "yankees" v uniformách okamžitě popravovat║Vůdci Andersonvillských jezdců, kteří byli 11. července 1864 popraveni, se jmenovali Charles Curtis, John Sarsfield, Patrick Delaney, Teri Sullivan, William Collins a A. Munn.║ ()
Rád bych reagoval na "BOIKOTA" /// Ano, "Andersonville" bylo určitě strašné vězení na tu dobu, přesto bych ho viděl jako balzám na duši oproti vyhlazovacím táborům nacistů. Koncentrační tábory se však s Andersonville dají směle srovnat. Podle mě je přeci jen trochu snesitelnější pohled ( i když je to možná jen můj subjektivní pocit) na trpící muže, než - li na trpící ženy. Filmy s tématikou "Holocaustu" ve mě vyvolávají daleko silnější reakce než "Andersonville". Oproti "Schindlerovu seznamu" vidím rozdíl v tom, že tady přece jen ještě nějaké právo existovalo. (útěk se netrestal smrtí, jak jsme mohli dobře vidět) Sám hlavní hrdina jasně říká, že v Andersonville (Georgia) právo existuje!!! Určitě to nebyl hezký film, ale že by mi u toho bylo špatně, se taky říci nedá. Válka je prostě válka! Nepřináší růže, nese smrt!!! Můžu tedy nakonec říci jen to, že pokud se Vám "Věznice v Andersonville" zdála moc krutá a bylo Vám při jejím sledování či skončení špatně - ve vašem vlastním zájmu se nedívejte na "Schindlerův seznam" nebo "Pianistu". Na tom je totiž absolutně nejhorší to, že toho lidé byli schopni ve století největšího pokroku v dějinách!!! "ENJOY IT !!!" ()
Tak tohlo bylo pro mě pravý a nefalšovaný překvapení... Hned po Shawsahnku (kterej je prostě nepřekonatelnej) 2.nelepší vězeňskej kousek, kterej sem kdy viděl. V tomhle filmu je všecko, trošku války, transport, vězení, šikana, soudní proces, útěk, zrada, smrt a cca 12 tisíc mrtvých jenkyjů :o(. Si to vem, 12 tisíc lidí zahynulo za strašných podnínek v jednom zajateckým táboře, neskutečný co se dřív dělo. Potěšilo obsazení "šíleného" ředitele, kterýho si zahrál Honza Tříska. Jeho postava byla jediná odsouzena, za tyhle zvěrstva. Drsně a bez okolků natočený... Fakt pecka s velkým P. ()
Míchanice "Velkého útěku" s "Hartovou válkou". Při sledování jsem popíjel květový čaj s medem, nazul jsem si teplé bačkory a poté si dal štrůdl. Až tak to bylo atmosférické, až jsem z toho dostal hlad, žízeň a byla mi zima, přestože mi do pokoje pražilo slunce. Dlouhá stopáž utekla jako ta blátivá voda v táboře. A Jan Tříska tady byl velké překvapení. Fakt sem ho nečekal. ()
Andersonville mě zasáhl minimálně stejně jako Schindlerův seznam neli více. Film vypráví o příchodu unionistické jednotky do Andersonvillu. To by největší koncetrační tábor v době bojů severu proti jihu. Co se vše dělo v táboře snad musí dojmout každého, ať už jde o neprávo mezi vojáky nebo jak se již tak zbídačení vojáci dokáží postavit s hrdostí jim vlastní plukovníkovi, jenž jim nabízí svobodu za to když budou bojovat za jih. A konec kdy vojáci odchází z tábora v domění, že jedou domů a při tom je akorát rozvezli do jiných táborů...k tomu poslední pohled na pole poseté bílými náhrobními kameny....pro mě není co dodat. Pěknou sic nevděčnou roli si zde střihl i Jan Tříska. Opravdu moc pěkný film jak příběhem tak natočením. ()
Film z prostredi zajateckeho tabora pro vojaky Severu za obcanske valky v USA. Po konci valky byl velitel tabora jako jediny vojak z teto valky odsouzen za valecne zlociny k trestu smrti. ()
Neskutečně pravdivý a krutý film o Americké občanské válce, film o prvním historicky doloženém "koncentračním" táboře, kdy byl jeho velitel odsouzen justicí (hrál ho Jan Tříska) k trestu smrti. Nejen, že jsem většinu filmu probrečela, ale nejvíc na mne zapůsobila beznaděj, kdy se všichni unionističtí vojáci radovali, že přežili peklo Andersonville a jedou domů...bohužel, jeli do dalších lágrů...a pak byly vidět jen kříže...tisíce bílých křížů...nevím jak dlouho jsem brečela, ale na tenhle film nikdy nezapomenu.... ()
Návštěva jížanské věznice trvajících 167 minut, přesně takhle dlouho budete s vojáky Unie sdílet jeden s nejznámějších zajateckých táborů občanské války. Je to jeden z nejlepších filmů o zajateckém táboře, který jsem kdy viděl. Je zde zlý velitel a jak tomu bývá i nepřítel "uvnitř". Bude vám zima, budete mít hlad a očima budete hledat při dešti nějaké suché místo. Doporučují film shlédnout pokud možno najednou, protože tak budete s vězni prožívat jejich emoce naplno. Rozhodně doporučuji všem příznivcům filmů o občanské válce. ()
Reklama