Režie:
Anna ProcházkováScénář:
Oldřich ŽeleznýKamera:
Vladimír OpletalHudba:
Miloš HolečekHrají:
Ilja Racek, Jan Schánilec, Klára Jerneková, Jiří Zahajský, Hana Maciuchová, Ota Sklenčka, Václav Mareš, Olga Jiroušková, Věra Křesadlová, Božena Böhmová, Marie Brožová, František Holar (více)Obsahy(1)
Divokými údolími Transylvánských Karpat ujíždí kočár se zástupcem londýnské advokátní kanceláře Harkerem. V horském průsmyku se má setkat s kočárem hraběte Drakuly, se kterým má jménem své firmy projednat koupi domu s pozemky poblíž Londýna. Místní obyvatelé vyjadřují zděšení, když jim řekne, za kým jede. On si však nebere jejich výstrahy příliš k srdci. Ale již při vstupu do Drakulova zámku se nemůže zbavit nepříjemnému pocitu... (Česká televize)
(více)Recenze (99)
Jestli někdo může hrát rumunského hraběte, pak rozhodně Ilja Racek; herecky je to zatím nejimpozantnější Drákula, jakého jsem viděl. Po technické a trikové stránce je tento televizní film samozřejmě směšný, ale co přiková diváka k sesli, je jeho temná atmosféra. Navíc - kdy se podaří vidět Otu Sklenčku jako vrchního upírobijce a Hanu Maciuchovou jako cynickou upírku? ()
Chtěl jsem vás požádat o povolení otevřít rakev slečny Westwoodové a užíznout jí hlavu. Další z četných důkazů tvárnosti Stokerovy předlohy. Zde funguje ve formátu minimalistické televizní inscenace. To, že má Drákula na podlahách rozpadlého hradu parkety a po lesích mu vyjí vlčáci, nevadí. Z logiky věci to táhnou dialogy a herci resp. herec. Racek jako netopýr dostává příležitost rozvinout naplno sklon k intenzívnímu herectví a svým karpatský charisma posouvá zážitek k one-man-show. Atmosféru tvrdí Holečkův soundtrack připomínající Morriconeho noty pro Vlka Mikea Nicholse. Jedna z mála verzí, v níž je Lucy (Hana Maciuchová) nesrovnatelně půvabnější než Mína Harkerová (nepochopitelně obsazená matadorka dabingových studií Klára Jerneková). ()
Ilja Racek má opravdu příjemně drákulovskou vizáž a dokud může vysávat krev a polehávat v rakvi, iluze je dokonalá, ale jakmile promluví, kouzlo je pryč. Tvůrci mu v tomhle ještě víc podkopávají nohy a místo aby z něj ve scénáři udělali mlčenlivého a děsivého netvora, nechávají ho pronášet sáhodlouhé, šroubované a naprosto zbytečné repliky a tím pohřbívají největší a dalo by se říct jediný klad téhle adaptace. Atmosféra je slušná, ale za to může z velké části černobílá kamera a o hudbě ani nemá cenu mluvit. Oceňuju sice pokus o českou verzi světoznámého románu, ale nadruhou stranu k ní nebudu shovívavější jenom proto, že je stará a určená pro televizi, když kromě přehrávajících herců nic nenabízí a navíc je k uzoufání nudná. ()
Sice je to "jen" televizní verze, ale zatím je to nejlepší zpracování, co jsem viděl, jelikož se ze všech nejvíc drží předlohy! ()
Po mnoha letech jsem tuto adaptaci shlédla s velkým zájmem,zvědavá, jakým dojmem na mne zapůsobí. Byla jsem příjemně překvapena, že přes střídmost efektů (vzhledem k době vzniku víceméně z nutnosti) je i dnes dobře koukatelná! Černobílost jen podtrhuje pochmurnost tématu a již zmíněná absence přemíry efektů mne jako diváka nezahlcuje a neznechucuje jako ta verze s Gary Oldmanem. Drakula je zde zpodobněn jako poctivý upír a nikoliv jakýsi kříženec s mimozemským vetřelcem! ...Zkrátka, jak se říká - méně někdy znamená více, pane Coppolo! ()
Na tenhle film mám zvláštní vzpomínku.Poprvé jsem sledoval asi ve svých 13 letech spolu s dvěma mladšími sestřenicemi .U TV byli samozřejmě dospělí,kteří nás podle věku a míry našeho drkotání zubů postupně posílali spát.Mně nechali až do konce,což jsem posléze tak úplně neocenil. Stromy od potoka házely ve větru do místnosti zvláštní stíny a já jen čekal kdy uslyším šustot netopýřích křídel.Otřesná noc.Ale i dnes musím říci,že je to velmi pěkně zpracováno.Ty tři upírky v polosnu,Hana Maciuchová ,jako nemrtvá,vynikající.Velice rád se podívám znovu a znovu. ()
Prkennost postav ani televizně inscenační pokus o tajemno nerozežene. ()
Na tento film nikdy nezapomenu ... Když to kdysi dávali v televizi, celý den jsem jako malý kluk prosil babičku, abych se na to mohl dívat .. nakonec to vzdala a já jsem se dívat mohl ... bylo to ovšem něco pro mě tak strašidelného (ta atmosféra, ty strašidelné vlnivé hlasy jako hudba atd.) že jsem po 20 minutách utekl a úplěnlivě prosil ať to vypnou - i z dálky mě to děsilo ... :) Proti tomu jsou moderní Drakulové už trochu hollywoodská slabota ... ()
Nepříliš hodnověrný souboj s Drákulou. Drákula zde vystupuje jako hodně slabý protivník, na kterého stačí trochu česneku a jeden nožík. Dobrá hudba. ()
Hrabě Drakula a stejnojmenná předloha Brama Stokera patří už nějaký ten rok k mým velkým srdcovkám. Tak kniha ve mně vyvolávala příjemné mrazení a mírné pocity strachu, měla atmosféru, napětí a šmrnc. To samé vždycky očekávám od filmového zpracování Drákuly, bohužel ve většině případů filmy nedosahují knize ani po kotníky. Český Hrabě Drákula z roku 1970 je takovým kompromisem - je obdivuhodné, že i my jsme měli odvahu se do zfilmování této látky pustit a nutno říct, že výsledek není úplně nejhorší, zvlášť Ilja Racek jako Drákula film pozvedává. Často se ale bohužel člověk nemůže ubránit shovívavému pousmání, některé scény a postavy jsou vyloženě směšné, což by určitě divák neměl pociťovat. Snímek je poměrně zjednodušený, jako nejlepší hodnotím asi první část filmu, cestu Jonathana Harkera do Transylvánských Karpat a jeho "rekreaci" na Drákulově zámku, další část je už poměrně zrychlená, což jí úbírá na tajemnosti a napětí. Moc si přeji, aby se někdo v dnešní době a s dnešními možnostmi pustil do natočení Drakuly podle klasické předlohy, ctil knihu na 99% a využil všechny výhody, které nám moderní filmový svět nabízí. Udělal by mi obrovskou radost. ()
Československý televizní film natočený podle veleslavného románu B. Stokera. První polovina snímku se ve vysoké míře věrně drží předlohy, druhá polovina je vlivem zkrácení stopáže o některé scény ochuzena, jiné jsou z důvodu zestručnění poněkud pozměněny. Hlavní postavu, nemrtvého transylvánského hraběte ztvárnil I. Racek, což byla dle mého názoru dobrá volba, neboť Rackův přirozeně démonický projev je v tomto hororovém zpracování ještě zesílen. Do vedlejších rolí byly obsazeni též známí herci, např. Jonathana Harkera hrál J. Schánilec, v roli moudrého profesora Van Helsinga se představil O. Sklenčka, nešťastnou Drákulovu oběť Lucy hrála H. Maciuchová a jejího snoubence Arthura J. Zahajský. Toto televizní zpracování v sobě nese to hlavní z fenomenálního románu, navíc kulisy jsou zejména v první polovině dostatečně temné a děsivé a skutečnost, že se autorka A. Procházková vskutku snažila držet předlohy, což není především u amerických interpretací vůbec obvyklé, získalo hvězdu navíc. ()
První třetina má vynikající atmosféru a než si člověk stačí uvědomit, že je příběh celkem blbost, nastoupí Ota Sklenčka AKA Van Helsing a dává jednu smrtící hlášku za druhou. Vytkl bych ovšem poněkud chaotický střih, který některým scénám ubírá dynamiku. ()
Jan Schánilec jako Jonathan Harker, Ilja Racek jako Drákula a Ota Sklenčka jako Van Helsing. To prostě musíte vidět ()
Špatné špatné špatné. Nedá se říct že by film byl úplně nudný, u obrazovky Vás přese všechno asi udrží, ale je na něm bohužel vidět typické české žánrové neumětelství - Češi prostě horrory točit neumí. Studiové triky jsou příšerné, herecké výkony přehrávané, hudba děsná (nikoliv děsivá) a celkově tomu chybí jakékoliv napětí, které si myslím by u podobného filmu být mělo. ()
Po několika světoznámých filmových verzích Stokerova veledíla náhodou objevuji českou verzi, zpočátku při dramatických zoomech kamery a scénách typu "na zahradě je někdejší pohřebiště...znamenitá zpráva!" smíchy prskám až mi česnek lítá z úst....Nakonec se z toho ale vyklube na svoji dobu, českou neznalost žánru a na televizní inscenaci opravdu záživný kousek. Nejvíc kladných bodů si zaslouží za to až titěrný držení se předlohy. ()
Jediného českého Drákulu jsem si nemohl nechat ujít. Přestože je to TV film z r. 1970, myslím, že to mohlo být lepší. Jo, a chyběl mi tam Renfield.. a vůbec sanatorium doktora Sewarda. Tak jako tak jsem rád, že z těch cca 200 adaptací je alespoň jedna česká, respekt. ()
Takto má podle mě vypadat správný horor, napětí, vnitřní pocit chvění a ne všude samá krev a nestvůry. Nebojím se říct, že lepší zpracovaní jsem zatím ještě nenašla. Kam se hrabe Drákula u USA 1992! ()
Jsem přesvědčen, že ve své době to mohlo být děsivé a působivé, ale mě to přišlo spíše jako amatérská parodie na Draculu... Ač je inscenace plná uznávaných herců, tak mi přpadalo, že to snad pojali tak, že hrají v pohádce pro děti a ne v dramatu o upírském hraběti. A pan Racek to ve výsledku, taky bohužel nezachraňuje... ()
Kvalita a forma odpovídá době vzniku. Jako televizní záležitost dobře zpracované. ()
Páčilo, páčilo, nikdy predtým som toto spracovanie Drakulu nevidel. Obaja hlavní predstavitelia presvedčiví v úlohe svojich postáv. ()
Reklama