Sherlock Holmes a případ hedvábné punčochy
(TV film)-
Sherlock Holmes and the Case of the Silk Stocking (více)
Režie:
Simon Cellan JonesScénář:
Allan CubittKamera:
David KatznelsonHudba:
Adrian JohnstonHrají:
Rupert Everett, Ian Hart, John Cunningham, Michael Fassbender, Helen McCrory, Tamsin Egerton, Rachel Hurd-Wood, Neil Dudgeon, Guy Henry, Perdita Weeks (více)Obsahy(1)
Opäť je tu famózny detektív Sherlock Holmes (Rupert Everett) a jeho verný priateľ a pomocník doktor Watson (Ian Hart), aby spoločne opätovne zaviedli pokoj do aristokratických kruhov. Tým nedávajú spávať množiace sa prípady vrážd, ktoré poukazujú na vyčínanie sériového vraha. A ten si vyberá obete z radov šľachty. Sherlock Holmes je však legenda a nad tou sa vyhrávať nedá... (oficiální text distributora)
(více)Recenze (33)
Sice se to mělo jmenovat spíš CSI: Sherlock Holmes, ale jinak je to na televizní poměry obstojná záležitost, která když už nic, tak nenudí, na televizní produkci je hudba taky na vysoké úrovni a má to herce, co dokážou hrát (Ian Hart, Helen McCrory, Rachel Hurd-Wood). A nesouhlasím, že by se Rupert Everett na Sherlocka nehodil, naopak ho v jistých směrech docela vystihl (ovšem je pravda, že Sherlock přece jen nebyl až zas taková fetka). A Michael Fassbender, ano, ano, přiznávám, že na něj se podívám ráda vždycky. ()
Nevím, zda se dá u filmu uplatnit úsloví o rybě páchnoucí od hlavy a říct, že film páchne od hlavního představitele, ale prostým faktem je, že sice mám ráda Ruperta Everetta i Sherlocka Holmese, ale jejich vzájemná kombinace na mě zapůsobila jako opulentní večeře na podrážděný žlučník. Everett se na Holmese nehodí ani zjevem, ani chováním předepsaným scénářem, jehož autor patrně jméno Arthur Conan Doyle v životě neslyšel, protože to je jediné vysvětlení, proč je za Sherlocka Holmese vydáván utajený potomek Foxe Muldera a Clarice Starlingové, jenž se z nějakého záhadného důvodu (zřejmě za tím bude mimozemské spiknutí) prochází po Londýně 19. století. Liška podšitá navíc předstírá nepřátelství k Watsonově snoubence, kterou přitom musel přitáhnout z budoucnosti s sebou, protože žena-psychiatrička, konverzující u večeře o sexuálních deviacích, působí ve viktoriánské Anglii asi tak přirozeně jako podvazky na australopithekovi. Zatímco tedy Holmes využívá psychologického profilování pachatele a daktyloskopii a usvědčuje tím FBI z plagiátorství a historiky kriminalistiky z trestuhodné nedbalosti (když se tito odvažují tvrdit, že první daktyloskopická laboratoř v Británii byla založena roku 1903), sleduje oběti a vrahy v opiových vizích (ano, ten Holmes, který si něčeho šlehnul, když nebyl žádný případ na obzoru a potřeboval si zaměstnat mozek) a rozjímá nad svou samotou a misogynstvím, přičemž se od ženy (!) nechá oslovovat křestním jménem, snaží se nás příběh nalákat odkrýváním stop záludného vraha počestných dcer z urozených rodin (kéž by byly aspoň trochu nepočestné, třeba by se pak tempo rozjelo) a nabídne nám pointu, která zasadí páteru Knoxovi hned dvě rány do vazu. Kupodivu se tentokrát autor předlohy v hrobě obracet dost možná nebude, Doyle totiž časem začal Sherlocka srdečně nenávidět, ale i on by snad uznal jednoduchý fakt, že pouliční holka zůstane pouliční holkou, i když ji obléknete do hedvábných punčoch a vydáváte za vévodkyni. Elementary, dear Watson. ()
„Utržena v rozpuku, neměla by padnout v temný hrob..“ Více mlhy než měli Darabont s Carpenterem dohromady, ale nebude se krájet, nýbrž škrtit hedvábnou punčochou. Jonesův Junkie Sherlock Holmes na stopě foot fetišisty s velkým F představuje jakýsi můstek mezi klasickým zpracováním a populární sérií dvojice Gatiss, Moffat, teda alespoň co se týká detektivovy sebestřednosti. No a když se můžou na začátku 20. století kouřit v Londýně cigarety s filtrem, proč by se nemohla porušit i nějaká ta pravidla pátera Knoxe.. Výkon anémického Everetta je přijímán rozporuplně, ale za mě dobrý. Jen jsem čekal, kdy Watsonovi prokousne aortu.. ()
Toto je anglický film? Kým som nespoznala Iana Harta, mala som ho za americký a potom mi z neho bolo ešte viac smutno. Toto nemá s poctivým Sherlockom Holmesom nič spoločné. Nehovoriac o tom, že predloha pochádza od nejakého televízneho scenáristu. Celý film vyzerá skôr ako návod na pochopenie "čo je ten Sherlock zač" pre amerických divákov (ako keď sa pokúsili o amerického Červeného trpaslíka). Rupert Everett sa za Sherlocka absolútne nehodí, aj keď sa ho snažil zahrať dôstojne, no podlhovastá tvár nestačí, aby sa vtelil do Holmesa a nepôsobil smiešne. Ale najhoršie sú scény ako vystrihnuté z hollywoodskych krimináliek - scény, kde "Rupert" Holmes orlím zrakom blýska po izbách obetí a hľadá stopy, vševedúcim hlasom poučuje Lestrada a všetci sa idú pretrhnúť aby ho poslúchli, alebo keď sa inšpektor Lestrade nervózne prechádza medzi podriadenými počas porady... a čo robí preboha u Sherlocka nástenka s fotkami obetí??? Obávam sa, že scenárista i režisér sa príliš často dívali na Mlčanie jahniat a nikdy nečítali Conana Doyla. ()
Za mlhou hustou tak, že se v ní dají krájet nožem prostitutky a škrtit silonkami ženské z vyšší společnosti, leží kanape a na něm zfetovaný Sherlock Holmes. Jeho představitel sice nepostrádá charisma, bohužel se po celý film tváří, jak by měl v zadku zaražený vystřelovací deštník... rozevřený. Scénář příliš nereflektuje na dílo A.C. Doylea ani na historická fakta a jestli se těšíte na zdlouhavé tápání, kdo je vlastně vrah, tak doporučuji sledovat se zavřenýma očima a se špunty v uších. Michaeli, ty chlape s ksichtem nacisty, nadabovaný lehce psychopatickým tónem, ty v tom hraješ taky? Tak jak tě odhalí a proč to vlastně děláš? Střídavě jsem sledovala film a z hecu četla "Janu Eyrovou", aniž bych se byla schopná rozhodnout, co si zaslouží méně mojí pozornosti. Film je přinejmenším relativně krátký, zatímco romantickým pidlofilozofováním Charlotte Brontëové se budu ztěžka prodírat nejméně několik dní... Měla jsem to obrátit, Sherlocka Holmese číst a panenským vzdycháním, viktoriánskými lokýnkami a volánky znovu profičet ve filmové verzi, Fassbendera bych očumovala tak jako tak. 50% ()
A toto malo byť čo? So Sherlockom Holmesom C. Doyla nemá tento film spoločné skoro nič. Rupert Everett je herec, ktorého mám veľmi rada a napriek tomu, že sa tu snaží, jeho Sherlocka mu proste neveríte. Ten by sa totiž nikdy takto nesprával. Dr. Watson je tu za ešte väčšieho hlupáka ako inokedy, plus je strašne nesympatický. Na konci celé rozuzlenie ako aj záverečná scéna vyznie trápne až smiešne. Žiarivý príklad toho, akoby film o SH vyzerať nemal. ()
Tak tenhle herec se na Sherlocka vůbec nehodil. Má to však zajímavý příběh. ()
Sherlock v podání Ruperta Everetta se snaží lapit vraha mladých dívek, který se vyžívá ve škrcení pomocí hedvábných punčoch a celkově si libuje v dámských botách a chodidlech. Lepší než TV filmy s Frewerem, ale pořád je to jen průměr na jedno shlédnutí. ()
Myslím, že se to povedlo. Není snadné napsat to tak, aby to vypadalo jako od Doyla, možná by tam skutečný holmesolog našel nějaké nesrovnalosti, ale já bych se rozhodně neodvážil Britům radit, jak mají natočit film se svým velkým detektivem. ()
Vždycky jsem si říkala, proč vlastně onen dobrý páter Ronald Arbuthnot Knox své desatero (viz např. zde nebo zde: www.youtube.com/watch?v=sgcqsSHbHa4) sepsal. Včera se mi dostalo odpovědi. Zřejmě tohle taky viděl... ;-) Nesouhlasím s Faidrou v tom, že byly porušeny jen dvě přikázání, podle mě byly porušeny hned tři. Zápletka byla doslova a do písmene neuvěřitelná stejně jako odhalený motiv sériového vraha (ten snad musel být míněn jako žert, ale ten by se zas do značně ponuré atmosféry a pověstných londýnských mlh nehodil). Možná tedy bylo lepší motiv neuvádět, vždyť psychopat (a co jiného sériový vrah dívek je) mít motiv nemusí. Stačí pouze, že je psychopat. Ale zpět k filmu. I kdybych pro tu dobu akceptovala daktyloskopii jako běžnou metodu policejní práce (poprvé byla použita roku 1877 a vůbec ne v kriminalistice, ale při ověřování totožnosti osob, které v Indii pobíraly vojenskou penzi), tak měla svá pravidla a na počátku byla soudem přijímána jen s velkou nedůvěrou (mnozí si jistě vzpomenou na Dobrodružství kriminalistiky). A taky mám výhradu k tomu, že odtajnění pachatele proběhlo cca dvacet minut před koncem, což by se v detektivce, která není natočena jako psychologický náhled do nitra vraha, asi stát taky nemělo. Pokus o přechod od Poirota k Sherlocku Holmesovi se tedy značně nepovedl, takže příště už zase raději zůstanu u svého „belgického čmuchala“ nebo budu alespoň lépe vybírat zpracování... ()
Spousta anachronismů a nesmyslů (dámy s cigaretou, odhalená dívčí lýtka, nástěnka jako v CSI), a vůbec se s tématem a postavami dělají psí kusy. Ale Everett, přestože příliš mladý, jako Sherlock poměrně přesvědčivý. ()
Příběh dovedně maskovaný londýnskou mlhou, která je na svou významnou úlohu náležité hrdá a neúnavně mlží a mlží, aby všem zúčastněným dle očekávání zkomplikovala pátrání. Nicméně na Sherlocka Holmese a jeho pověstnou dedukci si nepřijde. I když ... případ je sice bez závažnějších problémů teoreticky vyřešen, leč v praxi si bídný vrah klidně unáší další mladičké aristokratky - navíc tak činí velkému detektivovi přímo pod jeho velkým nosem, což je přece jenom poněkud tristní. Následné zachraňování situace pak nemá s logickým uvažováním mnoho společného, neboť se zakládá víceméně na náhodně získaných stopách. Přesto musím říct, že DALEKO tristnější je samotná postava hlavního hrdiny. Do stylové historky se stylovou atmosférou nijak zvlášť nezapadá, je celá taková ... OSTŘE HRANATÁ - jiný výraz mě nenapadá, neboť to, co snad mělo být uhrančivé, je pouze nevhodně humpolácké a svým způsobem odpudivě výstřední. Dobové detaily řešit nehodlám, takže s lehkým sebezapřením přihazuju do placu slaboučké 3* ()
K této adaptaci jsem přistupoval velice skepticky - kdysi dávno jsem kus zahlédl a pamatoval jsem si z ní pouze to, že mě nebavila. A krom toho spojení Everett - Holmes ve mě na papíře nevzbuzovalo žádnou velkou důvěru (ačkoliv mám oba rád). Nuda to nebyla, naopak. Tenhle Holmesův příběh je zručně natočeným televizním filmem s tradičně precizní dobovou atmosférou, obsazení je vynikající (Fassbender, Dudgeon, Hurd-Wood) a i ten Rupert se Sherlockem si docela sedli a já možná ještě budu litovat toho, že si ho nestřihnul víckrát. Ani po stránce detektivní a příběhové to není vůbec špatné, zaujalo mě to a nepustilo až do konce. Je tu ale jiný problém - ta druhá polovina filmu mi už přišla docela dost sci-fi. Holmes si to tady vydedukoval tak nějak z ničeho a náhodou se trefil, o existenci skutečného pachatele jsme se dozvěděli až téměř na konci. To mi tam moc nesedlo, je to škoda, přijde mi, jako by autoři nemohli (nebo nechtěli) přijít s něčím nápaditějším, což se by právě k Sherlocku Holmesovi docela hodilo, a o tomto filmu to platí tak nějak dvojnásob. K mému velkému překvapení jsem ale s výsledkem velmi spokojen. A pokud někdy budu mít nouzi o adaptace, klidně se na to znovu podívám. Solidní ukázka poctivého britského řemesla. 75%. ()
Docela se líbila atmosféra mlhavého Londýna, propracovaná výprava a kostýmy, a i Rupert Everett by jako Holmes dostatečně geniální i podivínský. Úlidby americkému žánru detektivek (zde již zmiňované nástěnky a modelování povahy zločince) jsou pro mne osobně zanedbatelné. ()
Jeden z nejhorších Holmesů, co jsem kdy viděl. Holmes je extrémně sebestředný namyšlený, ale ne ku prospěchu, ale ke škodě. Takový trošku dr. House, vedle-vedle-vedle až nakonec dobrý, tady mezitím ale pár slečen zbytečně zahyne, než se trefí. ()
Ch jako chrůsa!!!! Mein Gott!!! ()
Vsudepritomna mlha.Dr. Watson probouzi sveho sveho pritele ze zajeti opijatu za pomoci zajimaveho pripadu. Velice neobvykle vybrani hercu pro hlavni hrdiny Sherlocka Holmese a Dr.Watsona,ktere se mi z kraje zdalo byti velice nevhodne, avsak skvele rezirovani a herecke umeni obou protagonistu mne vtahlo do deje jako uz dlouho ne.Sherlock se mi zdal prilis mlady a mily Dr. malo vousaty,avsak kdo doopravdy zna jejich pravou podobu.Skvele dialogy, dovolim si pripomenout setkani Sherlocka s Dr. snoubenkou, famozne odehrane s dobrou Holmesovou odpovedi na otazku snoubenky zdali hodne cestuje "Je nejlepsi kdyz nikam nejedu,zpusobuje to nezdrave oziveni v zlocineckych vrstvach". Sherlock - Rupert Everett ma predpoklady pro roli upira,velice verohodneho upira. ()
Osobne sa mi tento televízny film páčil. Mal napätie , mal zaujímavé exteriéry a dobrú hudbu. Herecké výkony , no bol som trochu v rozpakoch , lebo mám rád televízny seriál s Jeremy Brettom . No celkovo dávam 70%.. ()
Rupert Everett je opravdu jeden z nejhorsich Holmesu, co jsem kdy videl. Jak se na nej nehodi, tak se to snazi dohnat snahou napodobovat Bretta, takze v konecnem dusledku vypada jako zoufala karikatura. S vizazi upira z Twilligt, vyrazem Mr Spocka a mluvou Mr Mackeyho. A Watson neni o moc lepsi, cele to pusobi jak parodie, ale bez vtipu. Pribeh by mohl vyuzit napad s dvojcaty, snad by se dala odpustit i ta nemistna daktyloskopie, ale stejne tam jsou diry. ()
Sherlock Holmes jako narkoman a navíc v tak nesympatické podobě, jakou mu poskytl Rupert Everett ? šťastně ženatý Dr. Watson ? hm, ale jinak - když jsem se zrovna neotřásal údivem - jsem se na to díval docela se zájmem. P.S: ta mlha byla opravdu stylová, očekával jsem ji pomalu i v pokojích... ()
Reklama