Režie:
Paul JohanssonKamera:
Ross BerrymanHudba:
Ilja David CmíralHrají:
Taylor Schilling, Edi Gathegi, Paul Johansson, Matthew Marsden, June Squibb, Grant Bowler, Jsu Garcia, Michael O'Keefe, Patrick Fischler, Armin Shimerman (více)Obsahy(2)
Výkonná ředitelka železnice Dagny Taggartová a ocelářský magnát Henry Rearden spojí své síly v boji proti stále autoritářštější vládě Spojených států. Dagny Taggartová řídí společnost Taggart Transcontinental - největší železnici, která ve Spojených státech zbyla - s důvtipem, odvahou a poctivostí, navzdory systematickému mizení těch nejlepších a nejkvalifikovanějších pracovníků. Přitahuje ji průmyslník Henry Rearden, jeden z posledních mála mužů, jehož genialita a oddanost vlastním nápadům s ní dokáží držet krok. Reardenovy mimořádně pevné kovové slitiny Rearden Metal jsou příslibem toho, že inovace může překonat pád do anarchie. S pomocí netestovaného kovu Rearden Metal obnoví rozpadající se Taggartovu železniční trať v Coloradu a připraví cestu ropnému magnátovi Ellisu Wyattovi, aby přiživil plamen nové americké renesance. Naděje opět vzroste, když Dagny a Rearden objeví v opuštěné továrně strojní techniky návrh revolučního motoru fungujícího na základě statické elektřiny, což je dalším důkazem zlověstné teorie, že tvůrčí mozky (myslitelé, průmyslníci, vědci, umělci a další inovátoři) "stávkují" a mizí ze společnosti. (HBO Europe)
(více)Videa (1)
Recenze (23)
Vcelku povedená adaptace první třetiny kontroverzního "románu" Ayn Rand. Postavy jsou oproti knize polidštěny a prostředí modernější, "filosofické" disputace zkráceny na nejnutnější, takže koukatelná záležitost. Vzhledem k hodnocení dalších dílů a skutečnosti, že román jsem nedávno četl, si je nechám ujít. ()
První díl zamýšlené filmové trilogie podle neskutečně rozvláčného románu Ayn Rand je překvapivě snesitelný, ba dokonce bych řekl i audiovizuálně přitažlivý! Oproti knižní předloze, kterou nelze nazvat jinak než předlouhou pseudofilosofickou fantasy, je patrné zpřehlednění děje a výrazné otupení objektivisticko-manifestační funkce. Přesto postavy příběhu zůstávají zoufale jednorozměrné a jejich charaktery tradičně objektivisticky černobílé. Děj filmu (a první části knihy) tady načrtávat a rozebírat nebudu; je poměrně jednoduchý a vlastně hraje jen podpůrnou roli pro vyložení objektivistické "filosofie" (tj.: Realita existuje nezávisle na lidské mysli a rozum je jediným použitelným prostředkem k jejímu porozumění. Každý člověk by měl hledat pouze svoje štěstí a žít pouze kvuli sobě samému a nikdo by se neměl obětovat kvuli někomu jinému. Morálka existuje sama o sobě, nezávisle na člověku a pro každého člověka je stejná - tj. dosažení sobeckého štěstí jedince a naprosté odmítnutí altruismu coby největšího zla). Stačí pouze zmínit, že děj se točí kolem průmyslových magnátů (železnice, výroba oceli, těžba mědi apod.) a geniálních lidí (vynálezci), kteří jako jediní svými schopnostmi a čistě racionálním (objektivistickým) myšlením dokážou jako onen mytologický Atlas podpírat a nést svět, jsouce však přitom existenčně ohrožováni sílící skupinou iracionálně altruisticky (subjektivisticky) uvažujících elit. Jak se tito racionální superhrdinové s hrozbou záplavy altruismu, který zde vede k čemusi podobnému komunistické totalitě, vypořádají, je symbolicky naznačeno už názvem díla. Film toto zobrazuje poměrně krotce (není tak odporně ofenzivní jako román a jako Ayn Rand sama) a příběh plyne i díky podstatně jednoduššímu scénáři celkem svižně. Přesto některé dějové okamžiky mohou na neznalce předlohy působit skokovým dojmem, přičemž film už z podstaty končí otevřeně (doslova zavřete knihu v 1/3). Docela se mi líbili neokoukaní Taylor Schilling v roli Dagny Taggart a Grant Bowler v roli Hanka Reardena - a vůbec celá produkce, ačkoli nedosahuje rozměrů hollywoodského velkofilmu, působila z hlediska žánru docela sympaticky... Atlas Shrugged v románové předloze je vyloženě špatná literatura (kterou však lze doporučit kvuli možnosti proniknutí do mysli "racionálních egoistů", kteří se i v české kotlině rojí jako houby po dešti). První část filmové trilogie ale není vůbec špatná, bez ohledu na to, jak hloupá je "filosofie" objektivismu. ()
Tak nějak nevím. Na jednu stranu to má vynikající atmosféru, plně pozvolna, ale dokáže vtáhnout, lidé se chovají tak nějak uvěřitelně, dokonalá je hudba (zvláště ten jemný jazzový podkres ve scénách oslavy výročí) i kamera, triky už jsou horší, ale pořád to jde. Tajemný motiv tajemného muže a únosce jen dodává na zajímavé atmosféře. Ale to vyznění - mankote, levicové snahy dohnané ad absurdum, aby bylo jasné, jak znevýhodňují všechny ty hodné a schopné podnikatele, kteří se starají s láskou o své zaměstnance div ne charitativně - tak přehnaný manažerský blábol jsem už dlouho neviděl. Samozřejmě že v reálu by tihle schopní majitelé továren makali jen na růstu zisku každé čtvrtletí a pořádali powerpointí prezentace, zatímco by pod nimi dřeli lidi za pár šupů, a nikoliv oceněných podle schopností, jak se nám snaží film nabulíkovat. Jinak - protože jde o první díl - ve mně budil film dojem spíše telenovely, která by kdykoliv mohla pokračovat jakkoliv, bez pevnějšího vedení příběhu. ()
Zvláštní mix akčního filmu, politického thrilleru, scifi, katastrofického filmu a televizní inscenace nabízí podivný příběh o konci demokracie v USA. 1) Je to ukecané, chvílemi nesmyslně nelogické a především dost nudné. Inu, zajímavý námět sám o sobě nestačí. 2) Alisa Zinovjevna Rozenbaumová z rodiny petrohradské židovské buržoasie v 21 letech emigrovala do USA (1926), kde o 31 let později publikovala svou nejznámější práci Atlas Shrugged - vášnivou obhajobu kapitalismu z pozic tzv. objektivismu, vlastního filosofického konceptu světa. Nechť si ctěný čtenář vygůglí, co mu třeba. Za sebe mohu říci, že jsem knihu nečetl a po dvou dílech filmu vím, že ani nepřečtu. ()
Kdo nečetl knihu, nemusí se s filmem vůbec namáhat, nemá šanci, aby mu film dával smysl. Kniha o 1112 stranách, která je založena na dlouhých (až dlouhatánských) monolozích, není reálně zfilmovatelná. Jaký smysl dává zkrátit typický dvacetistránkový monolog některého protagonisty do jednověté repliky ve filmu? Když před závorku tedy vytkneme, že celý film může posloužit jen jako ilustrace pro čtenáře knihy, tak jednu hvězdičku bych dal za solidní casting. Pí Schiling se mi jako Dagny docela líbila a i p. Bowler jako p. Reander je dobrý machýrek v dobrém obleku, jak se asi patří. Druhou hvězdičku dávám za to, že autoři se pokusili o nesplnitelný úkol. Pokud jde o posunutí děje ve filmu do současnosti, primárně šlo dle mého určitě o úspory, protože si nemohli určitě dovolit nějaké retro kulisy. Ale tato úprava mi nevadila. ()
Galerie (12)
Zajímavosti (2)
- Původně avizovaný režisér Stephen Polk byl Paulem Johanssonem nahrazen jen 9 dní před začátkem natáčení filmu. (Conspi)
- Angelina Jolie, Charlize Theron, Maggie Gyllenhaal usilovaly o roli Dagny Taggartové v původně zamýšleném mužském doprovodu Brada Pitta jako filmového představitele Johna Galta. (Conspi)
Reklama