Kamera:
Roger DeakinsHudba:
Carter BurwellHrají:
Tommy Lee Jones, Javier Bardem, Josh Brolin, Woody Harrelson, Kelly Macdonald, Garret Dillahunt, Tess Harper, Barry Corbin, Stephen Root, Rodger Boyce (více)VOD (4)
Obsahy(3)
V roce 1980 v Texasu vzrůstá kriminalita a obchod s drogami. Na jeden takový nepovedený obchod narazí Llewenyl Moss, který díky tomu přijde k pěknému balíku peněz. O tyto peníze má však zájem i někdo další... V Texasu se píše rok 1980 a Ed Tom Bell běduje nad zvyšující se kriminalitou ve svém revíru, kde stejně jako jeho otec dělá šerifa. Llewenyl Moss, který je na lovu, náhodou objeví místo, kde došlo k drogové předávce, která se však zvrtla. Moss najde několik mrtvých mužů a psů, ale také zraněného Mexičana, který prosí o vodu. Moss mu ji nedá a vypraví se dál od místa po krvavých stopách. Po chvíli narazí na dalšího mrtvého muže, který má u sebe kufřík plný peněz. Moss peníze vezme a vrátí se domů. Jeho svědomí mu ale nedá spát, a tak se vrátí na místo, aby dal zraněnému Mexičanovi napít. Ten nejenže je již mrtvý, ale na místo činu přijedou dva muži a začnou po něm střílet. Mossovi se podaří uprchnout a dostat se zpět domů, kde poručí své ženě, aby jela za svou matkou. Sám se pak vydá do motelu, kde ukryje kufřík ve ventilační šachtě svého pokoje. Na vypátrání peněz je najat zásadový zabiják Anton Chigurh, který neváhá zabít mladého zástupce šerifa, jen aby se dostal z cely. Při úprku zastaví muže v dodávce, kterého zastřelí, aby si mohl vzít jeho auto. Později se na místě činu setká se svými šéfy. Mossův vůz zde zůstal, díky čemuž Chigurh zjistí Mossovu identitu. Když přijede prohledat jeho dům, on už tam ale není. Moss přijíždí taxíkem do motelu a všimne si, že v jeho pokoji někdo byl. Pronajme si proto další pokoj, který je větrací šachtou propojen s jeho původním pokojem. Čeho si Moss nevšiml, je to, že mezi penězi je ukryto sledovací zařízení a díky němu se podaří Chigurhovi Mosse opět vypátrat. Po příjezdu do motelu Chigurh zjistí, že v Mossově pokoji se ukrývá skupina Mexičanů, kteří na Mosse čekají. Všechny je pozabíjí a Mossovi se mezitím podaří i s penězi uprchnout. Nejde mu do hlavy, jak ho mohl Chigurh vypátrat, a tak prohledá kufřík a objeví sledovací zařízení. Je ovšem pozdě, jelikož Chigurh ho opět našel. Strhne se přestřelka, při které jsou oba zraněni. Moss utíká přes hranice do Mexika. Po cestě zahodí kufr i s penězi do keře na břehu řeky Rio Grande a nechá se v Mexiku ošetřit. Mezitím je na získání peněz a také odstranění Chigurha, který za sebou nechává moc nápadnou spoušť, najat jiný zabiják, Carson Wells. Tomu se podaří Mosse vypátrat a nabídnout mu pomoc. Zjistí také, kde je kufřík plný peněz. Večer je ale ve svém hotelu zabit Chigurhem zrovna ve chvíli, kdy mu Moss volá. Telefon zvedne Chigurh a řekne Mossovi, že pokud mu přinese kufřík s penězi, nezabije jeho ženu, i když jeho zabije tak či tak. Moss jeho nabídku zamítne. Okamžitě volá své ženě Carle, které řekne, že se sejdou v motelu v El Pasu, kde jí chce předat peníze, skrýt ji do bezpečí a poté zabít Chigurha. Carla, která se zatím při schůzce s šerifem dozvěděla, že jejímu muži hrozí velké nebezpečí, šerifovi zavolá a řekne mu polohu Mosse. Zatímco telefonuje, její matka nevědomky prozradí Mossovu polohu skupině Mexičanů. Když Bell přijíždí do motelu, slyší výstřely a vidí ujíždět auto. Když přiběhne na místo činu, najde Mosse mrtvého v kaluži krve... (TV Prima)
(více)Videa (5)
Recenze (1 606)
Geniální Coenovský thriller coby variace klasického westernu, drsných thrillerů 70. let a dramat s etickým rozměrem, příliš sofistikované a po formální stránce dokonalé dílo. Už ten příznačný začátek - postsynchron s monologem šerifa vzpomínajícího na staré dobré časy se statickými celky příznakové jižanské krajiny, které svou délkou nutí k zpozornění a akcentují vyřčené... Coenové rozehrávají svou typickou fabulační hru, tentokráte ale jakoby navážno, s hlubokým dopadem převážně podprahového sdělení - ty obrazy tichého, obyčejného zabíjení jakoby měly vyvolávat aluze na Takové normální zabijáky, Javier Bardem však dává svému přirozenému zabíjení ještě nový rozměr - rozměr zásadovosti, zvrhlého etického kontextu a jakési obskurní čestnosti (je to jeden z nejlépe zahraných psychopatů, které jsem kdy viděl...), nese v sobě navíc ještě rozměr osudovosti; Josh Brolin zase v roli vietnamského veterána a zapomenutého svářeče dává vzpomenout na hrdiny westernů, vizuálně však jakoby tento cowboy vypadl z thrillerů 70. let, jejichž drsná atmosféra se prolíná celým filmem. Opačným nosným prvkem je stárnoucí šerif Tommyho Lee Jonese, který není sto vyrovnat se s uspěchanou a stále se zdrsňující dobou a nostalgicky se uchyluje k mýtu o starých dobrých časech (který je ovšem pouze chimérou, jak zazní přímo ve filmu). Typická generační propast, o čemž by mohli své povědět všichni stárnoucí učitelé a obecně staří lidé, kteří již světu a době svých vnuků nerozumějí... V tomhle zmítání je trocha existenciálna, trocha predestinace a zacházení s náhodou, Coenové hodně zvláštně pracují s příběhovou linií, záměrně narušují kontinuální strukturu vyprávění a nechávají diváka jednak na pochybách, proč co která postava udělala (motivační provázání je mnohdy hodně nezřetelné) a někdy záměrně uhnou linii příběhu zcela nečekaným směrem (bouračka, události v motelu v El Pasu...), je to taková hra s divákem (pro bratry Coeny hodně typická). Jejich film je plný toho nejbrutálnějšího násilí, ale vyznění je vlastně zcela opačné - latentně přítomný vypravěč ústy dosluhujících mužů zákona odsuzuje zvrhlou dobu (i když je otázkou, zda dříve nebyla ještě zvrhlejší...). V dnešním filmovém světě je až neskutečné, že se tvůrci ve svém vyprávění obejdou takřka úplně bez filmové hudby... To nejlépe svědčí o síle a přesvědčivosti snímku... Snímku o současné Americe, která se neliší příliš od té pionýrské...Poklona tomu mýtickému světu a jeho mužské podstatě...která je ovšem až příliš často vykoupena krví... ()
„You don´t have to do this. People always say the same thing..“ Chigurhicky přesný thriller s místy filosofickým rozměrem se víceméně striktně drží McCarthyho úchvatné předlohy, která přivedla Coeny zpátky do Texasu. Bez hudby, bez slitování, protože vývoj v této zemi zkrátka nejde zastavit a ač se to na první pohled nezdá, postava Tommy Lee Jonese je jediným středobodem filmu. Stála, pevná jistota, kolem které však čas a doba tečou stále rychleji a méně uchopitelně. A tichý posel smrti Bardem? Ten je ztělesněním čistého zla v botách z aligátoří kůže. Počínaje hrátkami s osudovou mincí předcházející něčí likvidaci a výběrem kadeřníka konče. Kdo čekal, že mu závěr filmu vystřelí mozek jateční pistolí, musel být nepochybně zklamán, nicméně ani kniha nemá podobné vyústění. „Are you going to shoot me? - „That depends. Do you see me?“ ()
Přeci jen jsem čekal, že do toho dají Coenovi více ze sebe. Vyloženě na pár detailů je to doslovná adaptace skvělé McCarthyho novely. Film tak kromě hereckého koncertu Javiera Bardema (jestliže i taková McDormandová dostala za Coenovic film Oscara, tohoto španělského božana by také neměl minout) a úchvatné Coenovic stylizace příliš mnoho nového nenabídne. Ono vůbec nejde vymyslet příliš mnoho originálnějšího, než je Anton Chigurh se svou jateční pistolí a s borkovnicí s tlumičem. Postava Tom Bella je radikálně zhuštěna. Vlastně by ve filmu ani nemusela být, protože vyjma začátku a konce nemá moc prostoru. Všechno tam působí příliš zkratkovitě. V knize mi to ani moc nevadilo, zato ve filmu je to vidět až až. Kdo knížku nečetl - což bude asi většina - toho čeká thriller, ze kterého se jistě stane stejná klasika jako třeba z Farga nebo z Lebowského. Už jen za Chigurhovu operaci vlastní nohy, po dlouhé době nekorektní dávky krvavého násilí a hlášky Woodyho Harelsona. ()
Atmosféricky mrazivý, plýživo tichý, chladne drsný, coenovsky osobitý thriller, ktorý sa vo finále tvári ako veľké umenie a divák mu to ochotne žerie. Coenovci sa po zopár komediálnych úletoch vracajú tam, kde ich mám najradšej. V teenage veku ma v nočných morách prenasledoval Michael Myers, dnes to bude zabiják Javiera Bardema. A nezachráni ma pred ním ani šerif Tommy Lee Jones. ()
Stylový !!! A tenhle fakt je pro mě podstatnej, ne prchavý rozmrzení nad dortem, kterej se v nejočekávanějším okamžiku musel obejít bez třešničky a místo smrtelný gradace se i s dějem odebral kamsi do gerontologický poradny. Bez ohledu na Oscara, má tenhle film zaděláno na to stát se kultovním, ať se to komu líbí nebo ne. Bardém možná nevstoupí svou dekou do kadeřnickejch atlasů, ale jeho darebák do filmovejch análů zcela jistě. Taky jsem ráda, že potenciál Joshe Brolina byl konečně objeven a že starý koště Tommy Lee Jones pořád spolehlivě mete. ()
Galerie (37)
Zajímavosti (60)
- Joel a Ethan Coenové se toužili vrátit k vážnějším a drsnějším tónům svých starších filmů, jako např. Zbytečná krutost (1984), a když jim producent Scott Rudin nabídl adaptaci románu Cormaca McCarthyho, tak okamžitě souhlasili. (Rodriguez)
- Některé ze scén se natáčely přímo v texaském městě Marfa a jeho okolí, kde se v 50. letech natáčel i poslední film Jamese Deana Gigant (1956). Štáb zde sousedil s produkcí filmu Až na krev (2007). Jednoho dne při natáčení krajinek museli Joel a Ethan Coenové kvůli masivnímu černému kouři stoupajícímu k obloze natáčení na den pozastavit. Příčinou mraku bylo, že pyrotechnici sousedního filmu testovali zapálení vrtné věže. (DaViD´82)
- Prvý oscarový film, ktorý bol strihaný vo Final Cut Pro. (Real Tom Hardy)
Reklama