Režie:
Rudi LagemannScénář:
Rudi LagemannHrají:
Fernanda Carvalho, Antonio Calloni, Darlene Glória, Otávio Augusto, Caco Monteiro, Breno Moroni, Bianca Comparato, Wilson RabeloObsahy(1)
Život dospělých začal pro negramotnou, chudou brazilskou venkovanku Marii až příliš brzy. Ve dvanácti letech ji vlastní otec prodal kupci „bílého masa“ Tadeuovi s tím, že se musí porvat o lepší existenci coby služebná. Jenže představa spokojené budoucnosti se rozplynula poté, co se dívka dostala k farmáři, který ji nejprve zbavil poctivosti a poté poníženou a zneuctěnou Marii „přenechal“ svému synovi, aby s ní nabyl prvních sexuálních zkušeností. Tím ale pro Marii noční můra teprve začíná. Následuje cesta do zapadlého, špinavého bordelu v Amazonii pro kopáče na zlatých polích, jemuž vládne tyranský a brutální pasák Saraiva. Nikoho zde nezajímá, že Marie je vlastně ještě dítě, lidská bytost, která má svoje city. Stává se z ní otrok sloužící upoceným tělům bez nejmenší naděje na lásku a lepší zítřky. Ta svitne až poté, co se dívce podaří utéct do Ria de Janeira. Jenže některé osudy už prostě nelze změnit. To říká režisér Rudi Langemann a zvedá zaťatou pěst žalující na neutěšenou realitu dětské prostituce v současné Brazílii. Za syrové a smutkem prosycené drama, náležející k nejlepším brazilským filmům roku 2006, obdržel hned šest cen na filmovém festivalu Gramado. (oficiální text distributora)
(více)Recenze (97)
Už chápu, proč jsou v jihoamerických zemích telenovely s romantickými kavalíry, haciendami a happy-endem životní nutností. Zejména, když od dvanácti "makáte" v bordelu uprostřed pralesa a sexuální výchova místních chlapíků se podobá té, jakou uštědřil otec jedné postavě tohoto filmu: "Tak dělej, vraž jí jednu a skoč na ní, jsi snad teplouš?" Hrozný příběh, hrozná situace. Tolik bych Marii i všem ostatním přála šanci na útěk. ()
Netušil jsem, že se něco tak krutého v Brazílii děje dokud jsem neviděl Andělé Slunce. Dost depresivní a smutný film o osudu jedné z holek, která se narodí do špatného místa a taky to důkladně odsere. Je to smutné sledovat scénu za scénou a vědět, že se s tím nedá dělat nic pořádného. Tvůrce točil tento film, aby světu ukázal, co se v jeho rodné zemi děje, ale hledat v zemi, kterou z devadesáti procent přesahuje prales je značně obtížné. Každopádně mě film hodně překvapil. Slušné herecké výkony, příběh, který sice není nijak originální ale těžce vypovídá o realitě, která na tomto světě je, o kruté realitě, o lidech se kterými se člověk nesere a je to smutné, tak jako tento film. ()
Přestože má tenhle snímek evidentně několik slabších momentů, které by ho mohly posunout k nižšímu hodnocení , tak to tentokrát neudělám. A to z toho důvodu, že takhle deprimující příběhy v různých obdobách existují a budou existovat, což mě vnitřně přímo deptá a jako mámu od dětí mě děsí představa, čeho jsou konkrétně v Brazílii matky v těch nejhorších životních podmínkách schopny udělat. Celé se to linulo v duchu "z bláta do louže". Co mám povídat, je to prostě síla s kterou žel nejde moc hnout, protože apatie lidí (jak bylo nastíněno i ve filmu) ke zlepšení této hrůzné pandemie určitě nepřispívá. ()
Tísnivý obsah, trýznivá forma... °-/ . . . Tak silné téma a tak slabý film. Chování dospělých postav místy působí až nevěrohodně panoptikálně a šablonovitě - a přitom holky jsou typově skvělé, ve svých rolích prostince bezprostřední, až obdivuhodně hrající jako na nic si nehrající... Ano, smutný a bezvýchodný příběh, ale ke své škodě po tvůrčí stránce příliš amatérsky působící - a víc se mi to ani nechce pitvat. Nakonec - krokodýlí slzy pro film jako takový tady ronit nebudu, byť vím a věřím, že tvůrci ten >apel< mysleli poctivě a v nejlepším možném smyslu slova dobře... Škoda. - - - - - (Poprvé viděno 15.10.2011 na >andělském prostoru< /v původním znění s českými titulky/, hodnocení 399., komentář zde mírně zklamaný jako třiačtyřicátý - 16.10.2011) ()
Andělé slunce mají jeden velký klad, a to silné téma obchodu s dětmi a nucené prostituce, ale zároveň jeden velký problém. Pouze průměrný scénář a stejně tak průměrnou režii, které vedou k tomu, že ve výsledku film připomíná hrané dokumenty, které v posledních letech evropské televize i americká studia chrlí jeden za druhým. Herci jsou sice typově vybraní dobře, ale až na výjimky jsou zase jen průměrní, takže i když má člověk pocit, že svým průměrným hodnocením jako by schvaluje zotročování chudých dětí a všechny neřesti na tohle nabalené, nemůžu jít s hodnocením výš. Rudi Lagemann se ke svému filmovému debutu dostal až s pěti křížky na krku, což by nemusela být žádná tragédie, protože i u nás máme celebritu, která se svým filmovým debutem čekala ještě mnohem déle, jenže i u televize, která skýtá režisérům mnohem větší možnosti, toho Lagemann dokázal žalostně málo. Je to zkrátka nevýrazný režisér, který natočil nevýrazný film. Celkový dojem: 55 %. ()
Kvalitně natočený snímek na téma obchodu s bílým masem, který je v Brazílii zřejmě zcela běžnou záležitostí. Sluneční andělé mají námět, který přímo vybízí, aby se v něm tvůrci vyváleli, ve všem tom hnusu, který se zde děje a pak to nevybíravým a drsným způsobem "vymáchli" na diváky. Jenže veškerá ta špína zůstala pouze ve filmu, ke mně se jaksi nedostala. Nezanechal ve mně žádné hlubší pocity. Nechtělo se mi brečet, neměla jsem chuť křičet, ať už toho nechají, nemrazilo mě, necítila jsem lítost a vztek, ani jsem nebyla ničím jiným více "zasažena." Nevím, jestli to bylo českým dabingem, u kterého jsem měla místy pocit, že vyzněl spíše zábavně, nebo tou "tropickou" pohodovou hudbou. Snímek je zpracován spíše jako celistvá ukázka jednoho otřesného problému a příliš se nezaměřuje na rozebírání jednotlivých postav se snahou vcítit se do nich. Maria je krásná dívka, a ač toho za celý děj moc nenamluví, tak na to, že jí bylo jedenáct, si myslím, že ve své roli obstála více než dobře. Obsazení mužských postav, všech těch, tlustých, upocených, odporných a nadržených parchantů, jsem měla chuť kompletně vyliskat. Včetně hlavního bosse Saraivy. Asi nejdrsnější scéna pro mě byla, když se po pokusu o útěk Marie a Ines, Saraiva rozhodne jednu z nich krutě potrestat. Je hrozné, jak lidé, zde vystupující, vnímají mladičké, ještě dětské bytosti. Pouze jako kus masa. Čím mladší, tím lepší. Jako věc, jako nástroj k přežití... Závěr filmu ukazuje, že pokud je nějaká dívka do této prohnilé "sféry" odkopnuta, často jí zbývá jen tato cesta, jíž se může vydat. To místo z ní udělalo svou součást, jiného člověka a ona, ať se snaží, jak chce, tak vždy nakonec skončí jako zboží, za které se platí. Vždyť to je to jediné, co umí. Jak takové dívky asi skončí...? "Myslíte si, že chlapi v tomhle kraji chtějí šoustat s kouskem gumy na ptákovi?" ()
(11) Krutý film založený na reálné situaci v Brazílii, kde je obchod s masem zjevně zcela běžný. ()
Tak tenhle film mne naprosto dostal. Stejně jako nám Fernando Meirelles ve filmu Město bohů ukázal, jak těžký je život v brazilských slumech a že není výjimkou, když se tam mnoho dětí nedožije plnoletosti, tak naprosto stejně nám Rudi Lagemann ukazuje, že v Brazílii není výjimkou obchod s bílým masem. Já tento film nechci přirovnávat k Městu bohů, ale pravdou je, že oba filmy mají velkou výpovědní hodnotu, oba filmy ukazují Brazílii spíše v negativním světle a oba filmy jsou natočeny na motivy skutečných událostí. Rozdíl mezi nimi je snad jen ten, že zatímco v Městu bohů jsou v hlavních rolích kluci, tak zde se do popředí dostávají dívky. Dívky, které jsou na začátku puberty prodány obchodníkům s bílým masem a před sebou nemají žádné vyhlídky na lepší život, prostě pokud se nevzepřou a neudělají riskantní krok, který je může stát život, tak zůstanou velmi dlouho jen prostitukami. A to mi zase připomíná jiný film, tentokrát dvoudílný televizní film od Davida Yatese s názvem Sex Traffic. Ten se také věnuje obchodu s bílým masem, ovšem odehrává se v Evropě, a to převážně v Evropě východní, což nám může být o dost bližší než tento film. Ale dost srovnávání, sice jsem tam viděl i určitou spojitost s australským filmem Rabbit-Proof Fence (ta spojistost tam byla v útěku dvou děvčat ze zajetí), ale to už je moc podobností. Nechci tím naznačit, že film je vykrádačka nebo kopie jiných filmů, to určitě ne. Ale abych se vrátil k filmu Andělé Slunce. Pokud máte dobrou náladu, tak tenhle film vám ji zaručeně zkazí, protože vypovídá o natolik závažných tématech, že málokoho nechá v klidu. Herecké výkony jsou naprosto přesvědčivé, dějově je to naprosto úžasně zvládnuté. Já byl celou dobu napnutý, co se stane dál, jak to bude pokračovat, prostě mne film dokázal chytit a nepustit. Navíc panoramatické obrázky na Brazílii filmu velmi sluší. Takže za výborně zpracovaný film i za vysokou výpovědní hodnotu a vůbec za úžasný a vysoce kvalitní filmový zážitek dávám pět hvězdiček. ()
Film, který nehledá výtvarné hodnoty, ale slouží spíše jako informace o ztrátě lidskosti či ponížení lidství. Představa, že se tohle ještě může stát se zdá hodně přitažená za vlasy. Jak vidno v tomhle ještě z půli analfabetickém světě hladu a bídy, ale také nesmírného bohatství je všechno možné. Vykreslená bezvýchodnost života mladičkých dívek je děsivá a ponurá. Ale zpět k filmu, nicméně jako divák si kladu otázku pro hlubší autenticitu. Jestliže vychází osud dívky ze skutečné události, tak co se stalo té upocené bandě zločinecko-primitivních psychopatů. Postihlo jejich kruté zlo nějaký trest anebo spravedlnost nebyla žádná? ()
Tak nějak si člověk dokáže představit, jaká zvěrstva se na světě dějí, a přesto mě tenhle typ filmů vždy znepokojí. Zajímavé je, že naturalistické brutality se téměř nedočkáte, o to působivější snímek je. Z bláta do louže, z nevěstince do nevěstince. Ať se snaží člověk utéci kamkoliv, jako by se vždy vrátil na počátek cesty. Utéci zkrátka není kam. Záběry krásné přírody doprovázené podmanivou hudbou se střídají s téměř statickým obrazem chodby, ze které vedou dveře do pokojů mladičkých vězněných prostitutek. Jen pohyb světla a překrývající se záběry zákazníků dávají tušit tu nevýslovnou hrůzu...Temná strana světa, ve kterém žijeme. ()
Příšerné, šíleně depresivní, ale takové filmy se musí točit!!!! Jen ať mají ostudu všichni "obchodníci s bílým masem", čím více se bude mluvit, tím spíš se bude i proti tomuto zvěrstvu na nevinných dětských duších jednat.! ()
Bezprostředně po projekci si jen tak pro sebe říkám, co bych mohl udělat pro zlepšení života těch holek? Na letenku do Brazílie momentálně asi nemám, můžu tak leda dát Andělům Slunce o hvězdu navíc, i když objektivně jako film sami o sobě byli jen dalším z mnoha štípnutí do toho stejného bolavého místa. Třeba se ale díky mojí bonusové hvězdě najde někdo, kdo se na to taky podívá a napadne ho něco lepšího... (Challenge Tour 2015, film č.7) ()
Tešil som sa na brazílsku ne-telenovelu. Dostal som skutočnosťou inšpirovanú brazílsku telenovelu s pár drastickými a pár dojímavými scénami. Degradácia obsahu vážnosť témy poškodzujúcimi nechtene humornými vsuvkami je žalostná a bije do očí viac než slabé produkčné zázemie a ničím objavný scenár. 65% ()
Ďalší z mnohých filmov z tretieho sveta, pri ktorých je vám smutno, v akom svete žijeme, na druhej strane ste radi, že žijeme v našej "iba nepohodlnej bavlnke". Brazília je krajina, kde sa neriešia vraždy, prostitúcia je zamestnanie ako každé iné a rodičia nemajú svoje deti radi tak, ako v civilizovanom svete. Aspoň v niektorých jej častiach a na niektorých predmestiach veľkomiest. Lagemann natočil scenár, ktorý by napísal aj druhák scenáristiky, čo ale nemusí byť na škodu, pokiaľ sa jedná o tak silnú tému. Takže sa viac sústredíme na herecké výkony mladých dievčat a aj starších hercov, ktorí nie sú nesympatickí, ale svoje postavy nesympatickými dokážu urobiť. Vyššie hodnotenie je čisto za tému, film je to inak priemerný. Ako inak by sme sa o problémoch tretieho sveta dozvedali, ak nie z filmov? Zo stručných správ našich televízií, venujúcim sa iba zopár konfliktným oblastiam? ()
Drsný brazilský snímek o obchodu s bílým masem. Mari je jako malá holka prodána svou rodinou těmto překupníkům. Svůj nový život začne spolu s kamarádkou v bordelu v džungli. Nelíbí se jí tam a pokusí se několikrát utéct. Jak časem zjišťuje, tak všude je, jak se říká chleba o dvou kůrkách... Nepůsobí to tolik autenticky jako jiné podobné filmy. "Nezapomeň, co se stalo tvé kamarádce." ()
Z blata do kaluže .. už to tu nejedenkrát zaznelo, silný námet, ale pokrivkávajúce spracovanie. ()
Ach, ten kalkul! Už jenom název Andělé slunce je synonymem patosu. Divákovi přímo říká, že uvidí něco o mladých nezkažených dívkách a bude krásně rozesmutnělý z krutosti světa. Je to přesně tak a nezbývá než sledovat jeden vyhrocený "oh" moment za druhým, v jehož podtextu se neskrývá víc, než co by mohla průměrně inteligentní sextánka nadhodit v čajovně někde mezi debatou o hladovějících afrických dětech a vegetariánství. Problémem snímku je to, že samotné téma a prostředí jsou zdánlivě dostatečně nosné, ale jednoznačnost postav film sráží hluboko do midkultu. Když už snímek implicitně pokládá otázku: "Jak je možné, že se něco takového děje?", tak chci vidět , jak hlavní hrdinka prostředím obhroubne a přizpůsobí se. Hlavně ale chci prostřednictvím jednotlivých hrdinů vidět alegorii váhavé společnost, která si sama před sebou své uvědomnělé selhání omlouvá. Ono totiž polopaticky nevyřčené a neukázané má mnohem větší efekt a tah na bránu. ()
Drsné, bolestivé, tuze smutné, tragické, otřesné, srdcervoucí... ()
Vykoupit dítě od rodičů, prodat je bordelu, znásilňovat je tam a někdy i zabít. Pěkný hnus v té Brazílii,ale tak to tam asi chodí a podle mě nejom tam. Film je výborně natočen a zahrán. 85% ()
V tomto snímku sa nedá práve hovoriť o nejakých hereckých výkonoch a žiaľ ani príliš o atmosfére, čo je veľká škoda. Moje hodnotenie sa tak odvíja od hlavnej myšlienky a od toho čo sa vlastne film snaží divákovi priblížiť. Je smutné, že ešte aj v 21. storočí sa dejú takéto veci tým najbezbrannejším a že ani ich vlastná rodina nie je schopná tieto deti ochrániť, žiaľ práve naopak. ()
Reklama