Režie:
Lewis GilbertScénář:
Ronald HarwoodKamera:
Henri DecaëHrají:
Timothy Bottoms, Martin Shaw, Joss Ackland, Nicola Pagett, Anthony Andrews, Anton Diffring, Reinhard Kolldehoff, Jiří Krampol, Kika Markham, Josef Abrhám (více)Obsahy(2)
Úkol: Zavraždit ďábelského vraha Obergruppeführera Reinharda Heydricha. Místo: Praha. Název operace: Operace „DAYBREAK”. Režisér Lewis Gilbert (Agent, který mě miloval, Moonraker) natáčí film na místech, kde se odehrály i skutečné události. Válečný příběh statečných Čechů, kteří se postavili na odpor nacistické Říši v misi provedené v roce 1942, která vdechla novou naději Spojencům. Budete svědky šílených odvetných akcí nacistů, včetně vyhlazení Lidic. Spatříte poslední statečný odpor sedmi vlastenců. Obyčejných lidí podle běžných měřítek, ale hrdinů podle všech ostatních. (Warner Home Video CZ)
(více)Recenze (44)
Dle mého docela vydařené však historicky nepřesné dílo, to už bývá v Americe tradicí... ()
Kdepak, Atentát je jen jeden. Na Operaci Daybreak mi vadilo o dost víc věcí než kolik mě jich zaujalo, a to je špatně. Ano, akce je natočena relativně dobře, ale s historickými fakty scénář kouzlí místy až prapodivně, hudba je jako vystřižená z nějakého levňoučkého televizního filmečku, herci děsní (obzvlášť představitel Karla Čurdy je nebývale tupý zjev)... A do toho řada nechtěně komických situací, jako když britský důstojník Gabčíkovi a Kubišovi na začátku filmu vysvětluje, kdo je Heydrich a co je to ten protektorát Čechy a Morava. ()
Dovedu si představit, že natočit celovečerní film s námětem atentátu na Heydricha v socialistických časech s probíhající normalizací vyžadovalo asi hodně úsilí. Dlužno poznamenat, že ulice Prahy tomu filmu dali nenahraditelné možnosti a věrnou kulisu. Netřeba připomínat, že mnoho věcí bylo samozřejmě ve skutečném atentátu docela jinak. Tady je jisté, že tvůrce spíše akčních filmů Lewis Gilbert zřejmě nijak zvlášť neusiloval o odkrývání toho, jak to všechno vlastně do detailu bylo. Proto je ve filmu tolik blbostí. Nicméně existují i konspirační úvahy, že ve finální akci to bylo možná jinak. A to tak, že Kubiš hodil nejdřív bombu a poté auto pokropí dávkou Gabčík ze Stengunu. Při natáčení tohoto filmu roku 1973 byl použit skutečný Heydrichův Mercedes jako v Atentátu z roku 1964 od Jiřího Sequense, pouze místo na rohu Radlické ulice již nebylo autentické, jako v předešlém filmu. Za velmi povedené považuji ztvárněnou postavu arogantního Reinharda Heydricha, která do podoby docela pasuje. Závěrečná akce parašutistů ukrytých v kostele svatých Cyrila a Metoděje v pražské Resslově ulici nebyla také úplně špatná. Vše ostatní už je taková ta splácanina v americkém stylu. ()
Dal bych 3*, ale když čtu jak tu všichni plivou, že je to vymyšlený a u novýho Anthropoida který taky není co se faktů týče zrovna košer, to nikomu nevadí, tak si přisadím. Mě se líbí oba nechápu ten rozpor v hodnocení.70% ()
Takhle laxně natočenej film nedělají ani Jižní Korejci. Za druhý světový jsou na každým horizondu paneláky?! Div, že tam nestojí Mekáč... Strašný. Sequvencův Atentát je světovej, zatím co film světovýho režiséra Gilberta je leda k domacímu užití a to ještě při vypnutý televizi. ()
A už to vyplavalo, všechno naprášil Doyle z CI5! I když můžete mít na konci vztek, jak tuhle koprodukci zvrtali, stejně vás na konci mrazí. O Kubišovi a Gabčíkovi a jejich boji do poslední kulky už jsme se učili na základce za soudruhů. Ta poslední kulka tu ovšem není, jen kvanta vody. V malých rolích čeští herci, z nichž nejtvrdší pěsti má zde neuvedený Zdeněk Srstka. Viděno v anglickém a částečně německém originále, můžeme-li tak předabované Čechy nazývat. ()
Ona to zase není úplně špatná filmařina a člověka zaplesá u srdce, že si někdo ze světových filmařů vzpomněl na tento, ve své době ojedinělý, čin našeho odboje a věřím tomu, že neznalé Američany mohlo Gilbertovo pojetí atentátu na Heydricha oslovit. Jenže našinec se na to bude koukat skrze prsty, protože vesměs tuto část našich dějin známe a tudíž nás ty nesmysly bijí do očí. Nevím jak ostatní, ale přes to já se nedokážu přenést. Navíc musíme, chtě nechtě, srovnávat se Sequensovým Atentátem. A ten je po všech stránkách povedenější, což platí zejména pro obsazení. Ačkoliv proti hercům v zásadě nic nenamítám (kromě Čurdova představitele), tak Jelínkovi, Mrkvičkovi a spol. nesahají ani po kotníky. Pomalu se blíží nové Ellisovo zpracování, na které se těším a zároveň se ho obávám, ale jsem si takřka jist, že horší než tohle nebude. 30% ()
V pátek jsem zašel do kina na restaurovanou verzi Sequensova Atentátu a dnes jsem si pustil tento pozapomenutý film, ve kterém Krampol a Drbohlav brání kůr, Pepíci Laufer a Abrhám to schytají dole v kryptě a Zdenda Srstka v roli bezejmenné gestapácké mlátičky si podá Martina Shawa (Doyle z Profesionálů) coby Karla Čurdu. V roli odbojářů se objeví Jandák a Ray Smith (Spikings z Dempseyho a Makepeacové). Jako dobrodružný (odbojářský) snímek ze druhé světové to (až na tu podivnou hudbu) funguje téměř dokonale. ()
Slušne natočený film o atentáte na Heydricha, podobný česko-slovenskému o 11 rokov staršiemu kúsku. Od začiatku sa ide na vec, žiadne dlhé úvodné naťahovačky nenastávajú. To, či išlo do detailov o hodnoverne natočený atentát, nedokážem posúdiť, ale prekvapilo ma, že sa objavil aj prvý pokus na vlakovej stanici. Čo pokrivkáva, sú herci, až na tradičného predstaviteľa nacistov - Doffringa - je ostatok iba priemer. Objaví sa tu pár českých hercov - všetci však iba v drobných rolách. ()
Do české kaskadérské skupiny hrající ve filmu se nechal najmout i Jan Kraus, protože v té době nějak nevycházel s penězi. ()
Tento film se tváří, jako že vypráví "pravdivý příběh", přesto už ten pozměněný název skutečné operace Antropoid v názvu filmu má asi diváka upozornit na to, že v lecčems se jeho autoři s fakty zrovna moc nepářou. Zejména mě to zarazilo u postavy Karla Čurdy, který dle autorů tohoto filmu má mít rodinu i s malým dítětem, a obává se tak o jejich životy, zatímco v reálu tou osobu, o jejíž život se Čurda bál a šel proto na gestapo, byla jeho matka. Stejně tak mi přišla dosti uhozená scéna, kdy se atentátníci nejprve snaží zastřelit Heydricha, když odjíždí vlakem do Berlína. Volbou nějakých pražských lokací se film sice snaží o jistou autenticitu, proč se však samotný atentát točil na rohu Radlické ulice, tedy poměrně daleko od skutečného místa atentátu, to ví asi jen samotní tvůrci. Jinak bych ještě filmu vytkl velmi divnou, dosti lacinou hudbu, která je jak z nějakého béčkového televizního filmu. A pokud člověk kouká na dabing, tak asi škoda, že všichni čeští herci v menších a malých rolích (např. Jiří Krampol jako jeden z odbojářů či Zdeněk Srstka coby gestapák) jsou nadabováni jinými herci. ()
Jan Kubiš a Josef Gabčík se tam nahoře musí za břicho popadat při pohledu na toto americké historicky naprosto překroucené dílo, které u českého diváka notně evokuje úsměv na rtech. U takového tématu by se to stávat nemělo. Čeští filmaři by měli zapomenou na trapnou radoby uměleckou tvorbu a měli by se podívat do naší nedávné minulosti. A právě na motivy atentátu na Heydricha byl mohla vzniknout opravdu dokonalá podívaná plná hrdinství, lásky, sebeobětování a zrady... ()
z filmového hlediska dobré, ale jinak velice nepřesné, což je pro Čechy do očí bijící... ()
Jediný důvod dvou hvězd je technická zručnost tvůrců,ale to je vše. americké překrucování historie a neskutečná nezajímavost film naprosto ničí ()
Jen díky monumentálnímu seriálu o Heydrichiádě jsem se dozvěděl o tomhle polozapomenutém americkém filmu o našich hrdinných parašutistech. Bondovský režisér, Doyle z profíků jako Čurda a normalizační šedivá Praha k tomu?....tož to už sakra stojí za zkouknutí. A stručné hodnocení? Není to vůbec špatný film! Ano, těch historických nepřesností je opravdu hodně, ale základní historické linie se to i tak drží a co rozhodně potěší je větší prostor pro samotného Heydricha, který tu byl tím správným arogantním nacistou a který tak trochu chyběl v nejnovějším Anthropoidu a taky větší prostor pro zrádce Čurdu, kterého slavný Doyle zahrál dost dobře. A taky ta šedivá Praha spolu se sychravým počasím dodaly filmu tu správnou atmosféru. Nakonec to asi paradoxně pro amíky za normalizace bylo mnohem jednodušší získat povolení filmovat na Staromáku a dalších místech v centru Prahy než pro nejnovější anglickou verzi, kde vlastně Praha vidět skoro nebyla. Suma sumárum ten film fakt stojí za to aby mu byla dána šance. Za mě spokojenost a silné tři hvězdy. A nakonec i tato americká verze je důkazem toho, jak významnou a hrdinnou akcí celosvětového významu atentát na Heydricha byl a že máme být právem na co hrdí. ()
Doyle jako Čurda.....to je tak bizar, že jsem si to musel zkouknout. Zdejší kritika je přehaná, ač sám nemám rád, když se filmové rekonstrukce reálných událostí jakkoliv vychylují z roviny pravdy, nezdá se mi, že by tady tvůrci tolik blamovali ve prospěch svého movie. Vlastně jsem čekal podle zdejších znechucení Šest medvědů s Cibulkou a on se dostavil vcelku na americké poměry obstojný popis dějin, který kolaboval spíše v detailech nepodstatných. Samotná akce byla velmi dobrá, problém byl spíš v jakési artové plochosti režie, stejně tak castingu. Příběh prostě tam dole v zaplavené kryptě skončil tak nějak bez citového zaangažování se, a přitom to mohlo bejt drásající, páč ta předloha je silná jak hovado, a to přesto, že samotnej atentát byl v reálu neskutečná klauniáda. 50% ()
Překvapivě velmi málo známý film nazvdory faktu, že se snaží zpracovávat naše dějiny. Filmařsky celkem povedené, celou dobu se výborně daří držet ponurou atmosféru, ať už pomocí věčně zamračeného počasí nebo výborné hudby. Historická věrnost není nijak velká, kromě toho, že přidává mnoho nových vlastních tak dokonce opakuje a "vylepšuje" i některé chyby Atentátu (1964). Trochu mi to připomíná situaci, kdy se ve starověku či středověku tradoval nějaký hrdinský příběh, který byl s každou další vyprávěnou verzí o něco heroičtější, napínavější a hromady pobitých nepřátel větší. Ocenit by se dalo několik scén popisujích skutečné události, které v Atentátu nebyly. Pro českého diváka je však mnoho situací bohužel úsměvných či podivných. Jak to nakonec zhodnotit? Některé věci jsou překrouceny skutečně neuvěřitelně, avšak když se to porovná s jinými Hollywoodskými výklady historie, tady z toho naši hrdinové vyvázli se ctí, ač by se nad tím asi mnohdy shovívavě usmáli. 50 - 60%. ()
Není moc věcí ve 20. století, na které bysme mohli jako národ být více pyšní než na atentát na Heydricha a následný hrdinský boj parašutistů až do konce. A když o tom Američani natočí výborný film, tak na ČSFD nastoupí armáda hnidopichů a rating je nezaslouženě 53% (IMDB 70%). Režisérovi se povedlo vyhnout všem trapasům ohledně reálií... naopak nenašel jsem prakticky žádnou chybu. Od mrazivé české zimy a otřískaných pražských uliček plných pavlačáků, přes auta, vybavení bytů a oblečení až po drobné detaily jako buřty, typicky česky nazdobený stromek či pytlačení zajíce, vše vypadá jako český film - jen lépe a dráž natočený... klobouk dolů! Jediné faux pas jsou Češi zpívající anglickou a u nás neznámou koledu Good King Wenceslav. Příběh v základních bodech sedí - Gabčík a Kubiš seskočí, připravují atentát, ten se povede, stahující se smyčka gestapa a závěrečný hrdinský a marný boj v kostele. Filmařsky i herecky nemám výhrady, jsou tu i působivé detaily (zhasínající svíčka, stále ubrečenější holčička marně hledající bratra), je tu nastíněna otázka co se stane, když se atentát povede a také ukázán osud Lidic. Ano Heydricha hraje starý herec, ovšem naprosto skvěle, ano Čurda nebyl ve výsadku a neměl ženu a dítě (byl v druhém výsadku a měl matku a sestru) - to je holt film a ne historická rekonstrukce, něco je potřeba zjednodušit či pozměnit. No a ve finále se režisér utrhl ze řetězu a natočil "komandovskou" řežbu s desítkama mrtvých nácků... sakra ale tak měl to být válečný film a ne dokument, koho by bavilo pět lehce zraněných Němců? Navíc je to fantasticky natočené a člověku se derou slzy do očí při finální scéně ve vodě. Zkrátka silné 4* a válečný film roku 1975. PS: Jako Čurda k nepoznání změnění Martin "Doyle" Shaw. ()
Na Atentát to samozřejmě nemá ani omylem, ale já vždycky ocením, když se někdo zvenku zajímá o něco u nás natož když to zfilmuje. Asi jako patriot ocením, že máme opravdové hrdiny, kteří někomu stojí za zvěčnění ve filmu. Faktograficky je tenhle film úlet , ale parádní mi přišel Čurda v podání Bodieho z Profesionálů. ()
Zapomenutý koprodukční snímek o dění kolem atentátu na říšského protektora Reinharda Heydricha, který daleko více vyznívá jako okupační dobrodružný film, než jako historická výpověď skutečné události. Co se týče právě té reálnosti a ryze přimyšlených či vyloženě vymyšlených dějství, je to asi tak padesát na padesát. Několik reálných sekvencí tu skutečně je a hlavně co se týče scén kolem kostela se viditelně tvůrci inspirovali Sequensovým snímkem ´Atentát´. Po dějové stránce však šli v příběhu mnohem dál a více ho rozvinuli. Do nebe volající však nejsou jen vymyšlené věci, což nakonec ve filmech dle skutečné události není nic neobvyklého, ale množství filmových chyb. Asi ta největší je ve scéně právě u toho kostela, kdy ho německá armáda obsazuje a v pozadí ve směru k Vltavě je jasně vidět projíždějící červený autobus Karosa ŠM 11, který se začal vyrábět někdy na konci 60. let. A co ty odhazované granáty v kostele? Na to, kolik jich tam vybuchlo by ten kostel musel být pořádně zdemolovaný, ale světe div se, po výbuších nikde nebyl ani škrábanec. Ani díra na zemi. Hm... vskutku podivné. To o profesionalitě opravdu nesvědčí. Martin Shaw v roli Karla Čurdy je k nepoznání. Proboha, proč mu dali ten knír? Ve snímku si zahráli i čeští herci včetně zpěváka Josefa Laufera, ale figurují jen jako kompars. Jen Jiří Krampol jednou pronesl snad dvě kratičké věty. Snímek je naprosto špatný snad ve všem. Těžko říci co bylo příčinou, ale na tomhle pracovat byla opravdu ztráta času. ()
Reklama