Režie:
Stephen SommersKamera:
Mitchell AmundsenHudba:
Alan SilvestriHrají:
Dennis Quaid, Channing Tatum, Marlon Wayans, Sienna Miller, Joseph Gordon-Levitt, Saïd Taghmaoui, Christopher Eccleston, Adewale Akinnuoye-Agbaje (více)VOD (3)
Obsahy(2)
V roce 1641 je ve francouzském vězení Skot James McCullen shledán vinným z prodeje zbraní oběma stranám konfliktu. Před vykonáním rozsudku vyřkne poslední slova o tom, že klan McCullenů je velký a mocný a že moc jeho synů poroste i po dlouho po jeho smrti. Místo popravy ho však čeká rozžhavená železná maska, kterou je odsouzen nosit až do své smrti... V nedaleké budoucnosti mluví na fóru McCullanův potomek, mocný zbrojař. Představuje nanomity – dokonalé mini vojáky. Původně sloužili v lidském těle k likvidaci nádorových buněk, ale podařilo se je naprogramovat tak, aby jedli prakticky cokoliv, například kov a beton, a ničili tak nepřátelskou techniku a budovy. Pak jsou dálkovým ovladačem zkratováni, aby nedošlo k další nežádoucí aktivitě. Druhý den ráno má být vyexpedována z McCullanovy továrny v Kyrgyzstánu další várka bojových hlavic s nanoroboty. Dva vojáci Duke a Ripcord, kteří vezou v koloně aut kufr s nanohlavicemi, si všimnou chybějícího průzkumného týmu na 40. kilometru. Vyhlásí pohotovost a vrtulníky potvrdí, že radar nic nehlásí. Najednou se ale zničehonic objeví jakoby mimozemské letadlo a oba Apače sestřelí. Vojenská vozidla se rozptýlí, podivný letoun střílí i po autech a ničím nejde zničit. Pak se na zemi objeví jakýsi výsadek vojáků, které vede štíhlá černovlasá žena. Nezastaví je ani granáty. Duke odnese zraněného kamaráda stranou a vrací se pro kufr. Žena se mu s několika vojáky postaví. Vyjde najevo, že se znají, jmenuje se Anna. Najednou se z oblohy snese další neznámý stroj a z něj další „muž v černém“. Ten začne likvidovat Anniny vojáky. Duke Anně pomáhá. Objeví se další žena se zrzavými vlasy a muže v černém zastřelí. Anna nakonec odletí bez kufru, ten nechá Dukovi. Za Dukem přijde zrzavá žena se svými muži a chtějí kufr. Jsou prý tajná jednotka – jako hologram se jim představí velitel jednotky, generál Clayton Abernati aneb generál Hawk. Je prý ve zvláštní jednotce. Jeho tým Alfa je prý dopraví i s kufrem k němu. Během letu Duke zjistí, že zrzavá žena je u speciální jednotky – je v ní Brit, Maročan a muž, který nemluví. Chce se k nim přidat. Na základně zjistí, že se jedná o útvar G. I. Joe, který formálně neexistuje, ale slouží u něj ti nejlepší z nejlepších. Jednotka se snaží zjistit, kdo je napadl, proč a kdo za jejich nepřáteli stojí... (TV Prima)
(více)Videa (10)
Recenze (1 213)
A je to tu zase. Jakmile se oteplí, vychrlí na nás producenti další várku něčeho, co se určitě nevařilo z oscarových scénářů. G. I. Joe určitě nehodlá motat hlavu promyšlenými dialogy nebo rafinovanou pointou. Relativně proklepnutý Stephen Sommers natočil akční jednohubku a kdykoliv se akční linii vzdaluje a pokouší se třeba vybudovat psychologii postav, vzbuzuje patřičné rozpaky. Dva kamarádi v zeleném byli právě svědky toho, jak nějací darebáci rozprášili jejich jednotku během utajeného převozu jakýchsi raket s nanotechnologíí. Ty se pokusí získat zlosini z organizace Cobra.. jejich dotírání na poslední chvíli odrazí správňáci z G. I. Joe týmu. Tým klaďasů má tak vzápětí dva nováčky. Boj dobra se zlem může začít, protože v sázce je mnoho.. Holt, tu a tam v Hollywooďákově vyleze z pracovny scénáristů dort, který zřejmě zpatlali společně s pejskem s kočičkou. Odlehčený akční výplach nenabízí nic víc, než jen slušně vygradované scény, ve kterých leccos metá vzduchem, efektně vybuchuje nebo jen čeká na to, až to nikdo jiný zdeformuje. Sommers si velmi zkušeně pohrává s tempem, poctivě dávkuje napětí, neumí to s herci (nevýrazní Wayans, Tatum, Quaid) a i přes řadu slabších chvilek není tak zmatený jako třeba oba díly Bayových (nutno podotknout podobných) Transformers. Občas přidá i nějaké ty fórky a nebojí se zaostřit na upnutý kožený obleček (i pozadí) Sienny Miller nebo Rachel Nichols.. díky mu alespoň za to!! ()
Asi jsem se zbláznil, ale v tomto případě kašlu na veškerou korektnost. G.I.Joe je nehorázná kravina, jenže to má jeden háček – užil jsem si jí se vším všudy a to i přes převládající zápory. Pravdou ale je, že Stephan Sommers je nekorunovaným králem brakových poct kdejakého žánru. Kam se na něj hrabe Robert Rodriguez. Somersova první Mumie se pomalu vytrácí a topí se ve svém dokonalém vektorovém slizu a na místo ní přichází CGI bordel nastolený Mumií se vracející pokračující Vanem Hesingem a končícím v dokonale vyšperkovaném G.I.Joe – sebeparodické podívané, která se nedá brát vážně. Nebo snad ano? Vidět souboj digi-spermií ve sklenici digi-vody za doprovodu hlášek: „vyhoďte ledovec do povětří“, opravdu stojí za to. Akční honička Prahou smíchá Dejvice, Staroměstskou a pražské panorama do jedné nepřehledné scény, které je ve výsledku jen pražsko-pařížským cucflekem. G.I.Joe má na své straně všechny záporná nej: nejpitomější scénář, střih, režii, nejdigitálnější CGI a dalo by se pokračovat do aleluja. Najít jednu slušně natočenou scénu je jako hledat jehlu v kupce uhlí – ne opravdu jsem se nezbláznil, jen jsem použil hlášku z filmu. G.I.Joe není pro všechny, v hodnocení je rozkročen někde mezi 4-7/10, kdy navíc záleží v jakém rozpoložení se na film vypravíte. Ale pokud popadáte hysterický záchvat při zmínkách o postavách jménem Destro, Storm Shadow či je pro vás Sienna Miller proklatě sexy a Vana Helsinga máte ve značné oblibě je tohle to ta správná volba v parném létě. Kam se hrabe Yatterman, navíc je tady těch falických symbolů o něco víc. 7/10 ()
V armádě mi nikdy nenabídli k užívání nic, co by létalo, přeskakovalo vlaky a mělo bezedný zásobník. V tomto snímku to má snad každý a navíc chlapi jsou chlapáčtí, holky jsou sexy, hlášky u mne padají na úrodnou půdu, nanotechnologické triky jsou pastvou pro oči a přesto nejsem zcela spokojen. Není to mou náročností, neboť jsem fandou nejednoho bezduchého snímku, ale spíše to bude nekonečně protahovaným dějem, při kterém snímek odmítá zemřít a zarputile se drží při životě přibližně o dvacet minut déle, než bych byl ochoten nadšeně zkonzumovat. ()
Začal bych vtipem: Víte, co se mi nejvíce líbilo na G.I. Joe? Trailer na novou romcom s Kačkou Heigl a Butlerem, který běžel před filmem. ____ Pět poznámek – ke střihu, vertikalitě, sexualitě, multikulturalismu a instrumentalismu: ____ 1, V polovině a na konci šedesátých let řada amerických filmů experimentovala s rychlejším tempem střihu. Dnes je střih u většiny filmů rychlejší než v jakémkoli jiném období. Ve skutečnosti může rychlost střihu brzy dosáhnout svého stropu; je těžké představit si celovečerní film, kde by trval záběr v průměru méně než 1 sekundu. Lze tuto hranici nějak prolomit a překonat? Lze, takovým malým podvodem, protože hranice jedné sekundy se zachová, ale akce se přesto bude zdát rychlejší. Jak? Jednoduše, akce se neodbude sekvenčně, ale simultánně, tzn. že se rozdělí do dvou až třech míst a mezi nimi se přestříhává. Kupříkladu souboj ninjů a přestřelka mezi vojáky se tak neodehraje postupně za sebou, ale přestříhává se mezi tím. Stejným způsobem se řešila hranice minimální délky záběru v závěrečné obří sekvenci v Transformers 2. Stejným způsobem se to řeší i zde. Abych se ale přiznal, tak tenhle typ řešení akce nepovažuji za šťastný. Nejde tu vůbec o přehlednost, nebo nepřehlednost akce, ale o to, že takovéhle přestříhávání ruší potěšení z kontinuity akce, z její výstavby, a akce tím ztrácí parametry „malého příběhu". Když si vybavím všechny americké akční filmy z 21. století, sedlo mi stoprocentně opravdu jen máloco. A tak stejně jako pojmenoval Havel proslulým skvostem „humanitární bombardování“ intervenci do bývalé Jugoslávie, i G.I. Joe akcí přetéká, ale je to jen jako, takové humanistické, neškodné, nijaké... taková humanistická genocida diváka. ____ 2, Američané přistáli na Měsíci léta Páně 1969. Do stejného období spadá počátek rychlejšího střihání v amerických filmech, viz bod jedna. Náhoda? Nikoliv náhoda, nýbrž počátek vertikální éry, utužené o pár let později „vertikálním" opuštěním Země ve Star Wars. I G. I. Joe je filmem vertikálním. Odpovídá tomu vertikální poster rozdělený na nebe a peklo, nebo spíše nadsvětí a podsvětí bez morálního významu. Jen peklo je umístěno nahoře, protože to je pro teenagery víc cool. Dále je ryze vertikálním problémem potýkání se s gravitací (černoch se chce hrozně moc stát pilotem; Eiffelova věž zase doplatí na přitažlivost) nebo neustálé přecházení mezi hydrosférou (id - oceán nevědomí), povrchem (ego) a atmosférou (superego - svědomí, božský dohled). Vertikalitě odpovídá i rozdíl v záběrování mužů a žen – u mužů se začíná záběr nahoře na hlavu-mysl, u žen zpravidla dole na zadek-povrch. První záběr na muže a ženu se tedy v G.I. Joe liší. V prvním případě pohlížíme „do“, kdežto ve druhém „na“. ____ 3, Na posteru si dále můžeme všimnout, jak na něm jsou ženy natočeny bokem, aby vyniklo poprsí a hýždě, zatímco muži anfas. Když se poprvé ve filmu objeví hologram, je na něm Dennis Quaid ve 2D. Ani ne o pár minut později se na hologramu zjeví tuším Sienna Miller... ve 3D. Kupodivu se ani v jednom z vtipů nešprýmuje o suspenzorech, přitom jsou povinnou součástí hi-tech obleků. Mužské pohlavní orgány prostě stále patří do oblasti intimity a soukromí, zatímco ženské pohlavní znaky a orgány jsou už dávno „veřejným majetkem“, nad jejichž masovou přítomností ve veřejném prostoru se už nikdo nepozastavuje vyjma několika feministicky orientovaných kritiků, kteří naprosto marně upozorňují na zneužívání a deformaci obrazu ženy, na devalvaci ženy do pozice objektu apod. A za druhé si můžeme povšimnout, že mužští hrdinové tu často vystupují „bez tváře“, není jim vidět do obličeje, mají ho částečně zakrytý nebo znetvořený, na rozdíl od ženských protagonistek. Mužská postava je zde pouze jakousi nekonkrétní siluetou, kterou vyplňujeme vlastními rysy, vlastní identitou. Absence tváře umožňuje, podobně jako v pornografických filmech, mužskému divákovi identifikaci s hrdinou příběhu, zatímco ženský obličej zůstává co nejvíce odhalený pro potěch oka. ____ 4, Americká hyperkorektnost za vlády Billa Clintona je nejvíce patrná asi z prvního Matrixu, kde po boku stanuli černoch a dva běloši, žena a muž, kdy muž (Keanu Reeves) je ke všemu míšenec. I G.I. Joe touží xenofobii nějak obejít, vždyť tu máme bělocha, asiata, černocha i post-koloniálního half-černocha Saïd Taghmaouia. Jenže volba herců tady odpovídá spíše nutnosti po snadno zapamatovatelných a od sebe odlišitelných hrdinech, kde nulovou hloubku vyvažuje signifikantní a čitelný „venek“, podle něhož postavu ihned poznáme. Proto patří mnohem větší uznání režisérům, kteří ve svých filmech pracují třeba jenom s bělochy a jsou nuceni je odlišit vnitřně. Nadto se stojí zamyslet nad tím, jestli není nějaká souvislost mezi Marlonem Wayansem a šimpanzem ze Speed Racera? Ano, oba „primáti“ jsou zdrojem humoru. ____ 5, G.I. Joe není, jak se občas tvrdí, náborový leták, který má ukázat klukům, jak bude vypadat armáda ve věku, kdy už budou dost staří, aby se mohli nechat naverbovat. Ve skutečnost je G.I. Joe konverzí počítačových her, zejména Gears of War a Dead Space, viz všechny ty pulzní pušky, dvě odlišné frakce, „vypnutá“ krev, kooperativní multiplayer, rozmanitost misí, videoherní trenažer střelby, „oživování" mrtvých, briefingy z prezidentské kanceláře nebo Karolína Kurková (přesně takovýhle modelky hrály ve filmečcích z Command and Conquer). Herní estetice odpovídá i neustálé zpochybňování manuálů, konkrétně potřebu manuálu ta které postava zpochybní ve filmu třikrát. Naráží se tu zjevně na dobu, ve které kvete pirátství a ve které je dostupnost manuálu vyloučená a hráč musí, stejně jako Channing Tatum a Marlon Wayans najatí narychlo Quaidem, objevovat vše po svém. () (méně) (více)
║Rozpočet $175miliónov║Tržby USA $150,201,498║Tržby Celosvetovo $301,543,074▐ Tržby za predaj DVD v USA $60,066,243 //počet predaných kusov 3,729,614║ Tak až takúto sprostunkú podpásovku som veru nečakal ako niekdajší obdivovateľ kreslených postavičiek tohto comicsu som čakal omnoho viac než nezáživný vývar bez lepšej štipky myšlienky a dialógov. Po trikovej stránke to má tiež slušnú kolísavosť, akcia je prevažne natočená tak že nič moc nepovie, vydarených akčných sekvencií je ozaj len minimum asi najviac zaujme naháňačka Parížom. V podstate každou pribúdajúcou minútou je tento film čoraz viac otravný a nedá sa v nijakom ohľade užiť a nejaké vypnutie mozgu sa v tomto nedá absolvovať, jedine absolútny reset mozgu po dopozeraný filmu. K tomu výber hercov do hlavných úloh bol asi najhorší výber, čo som kedy u veľkorozpočtového filmu zažil, taký Dennis Quaid tu je len do počtu, Marlon Wayans maximálne rušivý článok v každej sekvencii čo sa ukáže mi o príde ako trápnosť šedivá, na Siennu Miller sa dá aspoň pozerať ale to je jediné pozitívum, Channing Tatum ako hlavný hrdina je dosť nevýrazný na to aby vytvoril okolo seba nejakú auru a stiahol pozornosť na seba.... jednoducho prevarený béčkový vývar za $175miliónov čo sa nedá porovnať ani z nejakou ku príkladu Fantastickou štvorkou. /videl v kine: 25%/ ()
Galerie (71)
Zajímavosti (43)
- V pôvodnom príbehu bol Rex (Joseph Gordon-Levitt) naverbovaný do Cobry, kde viedol armádu super vojakov. Od tohto návrhu sa však upustilo. (Greenpeacak)
- Natáčanie odštartovalo 11. februára 2008 v Los Angeles v Downey Studios, taktiež prebiehalo v Prahe, kde trvalo jeden mesiac. (Greenpeacak)
- Když spolu bojují dva malí chlapci, zapálí jeden z nich sporák. V další scéně je však sporák vypnutý. (Hem.m)
Reklama