Režie:
Miloslav LutherScénář:
Vladimír KörnerKamera:
Ivan ŠlapetaHudba:
Jiří BulisHrají:
Petr Čepek, Emma Černá, Martin Huba, Miloš Nedbal, Ladislav Mrkvička, Josef Karlík, Jan Kanyza, Lubomír Kostelka, Ilja Racek, Jan Přeučil, Miriam Kantorková (více)Obsahy(1)
V roce 1983 natočil režisér Miloslav Luther podle scénáře Vladimíra Körnera pětidílný televizní seriál Lékař umírajícího času. Tento úspěšný seriál o osudech slavného lékaře a filozofa slovenského původu Jána Jesenského – Jessenia – se v roce 1990 autoři rozhodli sestříhat do celovečerního filmu Svědek umírajícího času. Znovu tak nahlédneme do rudolfinské epochy. Příběh začíná v roce 1596, kdy se na uherské pustě poprvé seznámíme s lékařem Jesseniem. Napínavé životní příběhy sledujeme až k tragicky vrcholící bitvě na Bílé hoře a popravě sedmadvaceti českých pánů. Kromě Jessenia, skutečně renesančního muže, který byl od roku 1618 i rektorem Univerzity Karlovy, v něm poznáme i další osobnosti té doby – například hvězdáře a matematika Keplera, císaře Rudolfa II. a Kryštofa Haranta. Ve filmu si zahráli vynikající čeští i slovenští herci. Jessenia vytvořil výborný Petr Čepek, jeho ženu Emma Černá, Keplera Martin Huba a Rudolfa II. Rudolf Hrušínský. (Česká televize)
(více)Recenze (58)
Československá televizní produkce a tak pochopitelně i slušná výprava či kostýmy. Po formální stránce není moc co vytýkat. Sestřih z původního seriálu pak profesionálně vytvořený a příběh je celistvý a dává smysl. Čepek, Hrušínský, Suchařípa, Poloczek, Kostelka, a to je jen krátký výčet hereckých hvězd, které se, jak už bylo v dřívějších dobách zvykem, účastnili podobných televizních projektů a byli zárukou minimální kvality. Výborné a české silně národovecké historické téma, která dříve (byť mnohdy lehce až více deformovaná) v televizní či filmové tvorbě rozhodně nechyběla. Tím ale výčet pozitiv, navíc spíše objektivních, končí. Tím co mne u Svědka umírajícího času doslova ubíjelo, bylo akademické pojetí celého vyprávění a herecké recitály, zejména Hrušínského Rudolf II. byl v tomto ohledu přímo otravnou figurou. Mnoho scén jsem tak docela letargicky prosvištěl a teprve závěr s popravou českých pánů paradoxně do té usychající směsi vlil trochu živoucí tekutiny. Takže tedy jen silnějších 1621 hvězdiček. (letopočet prosím ciferujte) ()
Poté co mne zklamalo Bůh s námi (2018) s Dobrým, tak jsem si chtěl připomenout něco lepšího z československé filmové historie o době okolo bitvy na Bílé hoře. Tento film je sice točený na obstarožní filmový materiál, ale dějiny českých stavů vs. Habsburkové na pozadí života doktora Jeseniuse, autora první pitvy v Praze ukáže lépe. Atmosféra doby, kostýmy, výprava, skvělé obsazení vykouzlilo lepší tři hvězdy. PS: Co jsem si nejvíc zapamatoval, byla mrazivá scéna, když odváděli panstvo na popravu ( strhali šaty, uřezali límce a svázali ruce... určitě lepší zpracování než v Bůh s vámi ). Koneckonců tohle je asi životní role Petra Čepka, kde má hlavní roli. ()
Moc pěkné historické drama s krásnou výpravou a podmanivou atmosférou, herecký ansámbl komplet skvělý, no a samozřejmě Petr Čepek výborný, ostatně jako vždy, ve všem.. Tento snímek mapuje pohnutý život lékaře Jana Jesenia, který se narodil příliš brzy na pochopení, svou dobu moc rychle předběhl.. U tohoto snímku je jediná škoda, že to bere letem světem, hopká se rychle a divák neznalý historie tápe.. ()
Neprávem pozapomenutý český film, který líčí život a pád císaře Rudolfa II. se všemi jeho důležitými rozhodnutími a s jeho obtížnou dobou vlády. Protitureckou válku, vzestup českých stavů a dobu Interregna s vyvrcholením při pražské defenestraci v roce 1618, která v podstatě započala celou Třicetiletou válku, nebýt nerozhodnosti stavů v době kdy jejich armáda v podstatě stála před branami Vídně v čele s vojevůdcem s Matyášem Thurnem mohly se události kolem roku 1620 ubírat zcela jinou cestou. Historické skutečnosti těchto drsných let i s ohledem a "krásným" exkurzem například události pražského moru z počátku 17. století v Praze, nabízí právě tento historický exkurz do krvavé doby konfesních sporů v Evropě. Výborný Petr Čepek coby doktor Jesenius, který je přímím, či militantním účastníkem těchto událostí, provází celou dekádu na úrovni šlechtického lokaje ve službě nejprve Habsburkům, později českým protestanským pánům. Doporučuji všem historikům, i lidem s amatérským zájmem o české dějiny pro obeznámení s málo opakovanými událostmi naší historie. Vše končí na Staroměstském náměstí, kdy pro Čechy nastali dobré i špatné časy, ale pro Evropu ty nejhorší od počátku křesťanského pohledu na svět. A hlavy jejich, dlouho visely nad Prahou na paměť všem "nepapežencům". A rejtar jede dál vstříc novým ukrutnostem dlouhé války. "Cuius regio, eius religio" ()
Je to zajímavá sonda do Rudolfínské doby a počátku třicetileté války. A Čepek hraje jako vždycky skvěle. Vladimír Körner, který je autorem scénáře k seriálu, napsal posléze i stejnojmennou novelu, která je dle mého názoru ještě o kus lepší než film. Možná proto, že celá řada scén (morová epidemie v Praze 1609, poprava českých pánů...) je v knize mnohem působivější. Hvězdička dolů za to, že původní seriál je při pětinásobné délce výrazně lepší než tahle sestříhaná verze. ()
Galerie (2)
Zajímavosti (2)
- Krytý most, ku ktorému vojaci dovezú Jesénia (Petr Čepek), je Hrabový most v obci Lenora. (hollci)
- Původní pětidílný seriál byl natočen v roce 1983 pod názvem Lekár umierajúceho času. Po sedmi letech byl materiál znovu zpracován, upraven na metráž celovečerního filmu, opatřen českými dialogy a pozměněným názvem. Do kin byl uveden v únoru 1991. (hippyman)
Reklama