![všechny plakáty](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w140/files/images/film/posters/000/412/412876_904ae4.jpg)
Režie:
Ivo NovákKamera:
Jan NovákHrají:
Helga Čočková, Růžena Merunková, Jana Kasanová, Petr Kostka, Alexandr Postler st., Václav Sloup, Zdeněk Braunschläger, Vladimír Pucholt, Martin Vačkář (více)Obsahy(1)
Mladá generace není příliš pokojena s morálkou svých rodičů. V příběhu situovaném na moravskou vesnici se totiž jinak spokojení družstevníci oddávají krádežím ze společného majetku, aniž by na takovém počínání viděli něco špatného. Poté, co je pranýřují jejich vlastní děti, se nejprve naštvou, ale pak se přece jen zastydí. Vznikla pozdní agitační komedie, která již neřeší vstup rolníků do zemědělského družstva, nýbrž mravy zde panující. Ideově vyspělá mládež vystupuje jako záruka šťastné budoucnosti. (oficiální text distributora)
(více)Recenze (17)
ideově je to odpad...Modrokošiláči poučující hloupé hospodáře,dnes jézeďáky...Čočková mi vždycky přišla máklá a film též.... Hledal jsem kde se točilo marně.Pavlov je to ve scénáři... ()
Přechod od krátkozrakého budovatelského optimismu padesátých let k reformnímu pohledu let šedesátých je rámován celou galerií mladých talentovaných herců narozených vesměs na konci let třicátých. Je tu galerie hereckých talentů a osobností v naprosto nezvyklých rolích a také záchvěvy - opravdu jen záchvěvy - let šedesátých. "Tání" výraz té doby film zachycuje vlastně přesně nehledě na určitou topornost jeho scénáristického ztvárnění. ()
Bohužel bez patřičného nadhledu a nadčasovosti. Ivo Novák natočil řadu velice dobrých filmů, jak dramat, tak i komedií, bohužel Žalobníci jsou příliš poplatní době. ()
Pražská představa moravské vesnice je jediným komediálním prvkem tohoto vpravdě nudného filmu. Petr Kostka v roli bázlivého Pavky Morozova bojuje s absencí jakéhokoliv nápadu ve scénáři, leč zcela marně. Za zmínku stojí Šlitrova budovatelská melodie, která zazní nejen jako úvodní znělka, ale také při merendě mladých u táboráku. ()
Naivní letní agitka o rozverné mládeži z klubu československé socialistické mládeže v bezejmenné vesnici. Poctivost, čestné kamarádství a soudružství nade vše. Ani Liška se tentokrát moc nesnažil. Za zmínku stojí snad jen velmi pestré herecké obsazení, které dělá film v pohodě sledovatelným. ()
Dají mládežníci přednost falešné solidaritě se členy vlastních rodin - rozkrádači majetku v socialistickém vlastnictví anebo to všechno poctivě nabonzují? 1) Film a potažmo i dobu výstižně (i když zřejmě nechtěně) charakterizují použité písně: Mládež vesele zpívá Směr Praha (Přes spáleniště, přes krvavé řeky...) a do toho se prolne Marnivá sestřenice (Měla vlasy samou loknu...) od Suchého a Šlitra (pravda, jen jako orchestrálka - obvyklý fígl socialistiké kinematografie, jak se vyhnout problémům). Od stejných autorů pak zazní budovatelské Včely. 2) Schématický snímek je sledovatelný díky hereckému výkvětu, který se tu sešel. Zaujal mě 22letý fešák Petr Kostka (předseda ZO ČSM Jenda) nebo například 18letý Vladimír Pucholt (zapálený svazák Cyrilek). 3) Mládenci si musí dávat pozor, protože: Jestli ještě někdy budeš chodit kolem našich a pískat, praštím tě putýnkou. 4) I otec má k tomu co říci: A ticho nebo přestanu šetřit a začnu chlastat. ()
Veselá rádoby komedie o tom, že rodiče kradou z družstevního a jejich potomkům se to nelíbí. Založí si bonzblok a do něj zapisují prohřešky svých rodičů. Vše je legrace dokud to rodiče nezjistí. Pak nastane rošambó, rodiče neváhají sáhnout k fyzickým trestům. Děti se nevzdávají. Dojde k téměř ozbrojené srážce. Poučení na závěr je nabíledni. Přes přítomnou ideologii jde o docela vtipnou satiru, navíc když si člověk uvědomí, že ty jejich děti v dospělosti z družstevního kradly ještě asi mnohem víc....60% ()
Fakani na vesnici řeší, jak žít bez kulturního vyžití, aby následně vymysleli, že by mohli začít práskat na svoje rodiče i známý, kteří se drží hesla, že "v socialistickym sektoru si každej veme co potřebuje, i kdyby to byl třeba jen kancelářskej papír". Děs běs. Divně se tu mluví, což má být asi nějaký nářečí, ale hercům to nejde z huby a poslouchat se to taky nedá. Dokoukáno jen díky (nepochopitelné) účasti R. Hrušínského, protože ten kudy chodí, tudy hlásí..."Děcka jsou nejlepší, když je má člověk aspoň padesát kilometrů daleko!" ()
Děti chtějí udat své rodiče a tak skoncovat s minulostí. Snímek jednoznačně patří ještě k letům padesátým, nic nového, staré schéma - všichni na vsi kradou ze společného, jen dobrácký, mírný a lidský komunista nikoli. Posun je snad v tom, že zde přece již mizí ta třídní nenávist a bojovnost a všichni jsou vlastně jen nějak popleteni minulým kapitalismem a na konci pak polepšeni, byť pochopitelně po soudružsku. Zdá se neuvěřitelné, že již za pět let vzniká Bílá paní, dle mého soudu zřejmě nejlepší soudobá parodie komunismu, co kdy byla natočena. ()
Podivná taškařice o cestě ke světlým zítřkům, kdy se uvědomělá svazácká mládež rozhodne kolektivně nabonzovat svoje rodiče za rozkrádačky v soc. vlastnictví. Je to podáno humornou a laskavou formou, ale mrazí přitom, jako pokaždé, když se sugeruje, že loajalita k systému je víc než rodinné vztahy. Nakonec i dnes by jistě takový zmr. Fránek, prorežimní novinářský vepř z aktuálně, chrochtal blahem, kdybychom práskali svoji ženu nebo mámu, kterým jsme půjčili auto (mediálně oslavovaný tzv. konec osoby blízké). Takže zase nic nového pod sluncem. ()
Takova budovatelska pohadka plna naivniho mladi, lasky a spravedlnosti v druzstvu. Jak rikam, pohadka. :) ()
Neviděl jsem začátek, tak jsem si myslel, že se jedná o film pojednávající o životě mladých lidí na socialistickém venkově. Pěkná kamera, dobří herci-možná zapomenutý poklad. No, to jsem si myslel asi tak 10minut, kdy jsem to začínal pomalu chápat o co tu běží. Brrrrrrr, soudruzi jistě po něčem takém toužili, aby děti udávali své rodiče. Netvrdím, že krást je v pořádku, ale toto??? Po tecnické stránce Práskačům nelze nic vytknout. Režie je též podařená. Jen ona agitčnost je kostrbatá a filmu ubližuje. Škoda. ()
Začíná to hezky. Příběh z vesnice. Romance mezi mladým Kostkou a supermladou Čočkovou. Vtipný Hrušínský. Pak se to zvrtne do šílené tragikomedie, která se ale dá přežít. Člověk to musí brát jako totálně nereálnou pitomost. Mladí soudruhují statečně. Nejaktivnějším mladým komunistou je kupodivu perzekuovaný Pucholt. Naivita by se dala snad i krájet. Ale všichni mluví pěkným nářečím. Pěkná píseň od Suchý-Šlitr. Hláška filmu od Hrušínského: „Vy komunisti se uschůzujete!“ Filmaři pouští pravdu: „Kdybysme šli kolem dokola celé Země, tak bysme měli nebe pořád nad sebou. Nebe je pořád nahoře.“ Symbolika: 23:29 – 2 x svatozář (svatozář = pohanské uctívání Slunce); Pešek: „K.P.“, pak znova. Proč největší komunista a předseda družstva bere Boží jméno nadarmo? ()
Ta třetí hvězdička náleží Ladislavu Peškovi za to, že tam předvedl výborný herecký výkon přísného otce. Jinak je to špinavá propaganda akorát že z vesnice. ()
"Připiš si pytel a nedělej z teho problém!" Dedinský zväzáci pociťujú nespokojnosť ohľadom nedostavaného kultúrneho stánku a z toho, že sa o kúpalisko musia deliť s vodnou hydinou. Rozhodnú sa teda natruc založiť brigádu Pavlika Morozova a získať bobríka bonzáctva. Zapisujú kto si čo prisvojil z miestneho JRD pre vlastnú potrebu a chystajú sa to s veľkou slávou zverejniť na sobotnej schôdzi. Robia to dosť amatérsky, takže rodičovstvo sa to samozrejme domákne a hrozí odvetou, nakoniec ale príde ku generačnému zmiereniu za tónov piesne Suchého a Šlitra. "Když ty to bereš politicky. Já vím, ty jsi komunista, ty to musíš brát politicky, ale vem to lidsky!" Celkom vtipná dobová agitka, miernejšia než tie o dekádu staršie, plná vynikajúcich hercov, pokúšajúcich sa o nešpecifikované nárečie a nechýba ani zopár solídnych hlášok. "Když vidíte, že je někdo v takové náladě jako já a neprodáte mu rum, tak je to zločin!" ()
Agitka s několika velmi dobrými hlody. Dá se na to dívat. Mírně podprůměrná komedie, která měla pranýřovat krádeže v družstvu. Částečně se to povedlo. ()
dobovky mám docela rád a jsem k nim i tolerantní, ale tady kromě S+š není nic, je to hrozná nuda a je to pomalé. Nevím, jestli je to problém v práci s herci, snad jen pár hlášek Rudolfa Hrušínského (Vole!) ukazuje, že byl velký herec, ale mladý Pucholt není moc výrazný, Pešek nezvyklý ale nijak výrazný, Krejča jako obvykle padouch slabší, ani V Brodský moc neukazuje. Ivo Novák toho natočil hodně, většinou nic moc, pár snímků je ale velmi slušných (Byzantský kupec Smrt na jehle a snad i Atentát). Tohle k nim ale nepatří, připomíná mi to Vzbouření na vsi, ovšem s minimem humoru. MOžná je to i tím, že jde o debut scenáristy Jana Jílka, ale on ani potom nic moc velkého nevytvořil. ()
Reklama