Režie:
Niels Arden OplevKamera:
Eric KressHudba:
Jacob GrothHrají:
Michael Nyqvist, Noomi Rapace, Lena Endre, Sven-Bertil Taube, Peter Haber, Peter Andersson, Marika Lagercrantz, Ingvar Hirdwall, Björn Granath, Ewa Fröling (více)Obsahy(2)
Před čtyřiceti lety zmizela Harriet Vangerová z rodinného setkání konaného na ostrově, který vlastnil a obýval mocný klan Vangerů. Přestože nebylo Harrietino tělo nikdy nalezeno, je její strýc přesvědčen, že šlo o vraždu, jejímž pachatelem je někdo z jeho rodiny. Rodiny, jejíž členové jsou mezi sebou sice spjati pevnými pouty, ale která je jinak zcela nefunkční. K vyšetření tohoto případu si proto najme investigativního novináře Mikaela Blomkvista (Michael Nyqvist), kterému pomáhá drsná potetovaná počítačová hackerka Lisbeth Salanderová (Noomi Rapace). Lisbeth Salanderová je mladá žena jako vystřižená z Tarantinových filmů, s tajemnou minulostí, za kterou se mstí a která z ní učinila skutečného outsidera. Je hackerkou světového formátu - s naprostou samozřejmostí se pohybuje ve virtuálním světe, kde je schopná získat jakoukoliv informaci, kterou chce. Kromě toho je neobyčejně inteligentní a má skvělou fotografickou paměť. Jakmile Blomkvist a Salanderová zasadí Harrietino zmizení do rámce četných podivných vražd, které se staly téměř před čtyřiceti lety, začíná se rozplétat temná a děsivá rodinná historie… (oficiální text distributora)
(více)Videa (4)
Recenze (1 153)
Asi je to hodně o tom, jakou verzi jsem viděl jako první. Já dal tak nějak neplánovaně přednost té Fincherově a to asi rozhodlo, že mě nadchla víc. Kriminální zápletka je nicméně i tady slušně rozehraná, mrazivá, přesto právě postavy a atmosféra mě z Fincherova pohledu zajímaly intenzivněji. I tak tahle stará filmová škola baví. Může za to zejména nesourodost „detektivního“ dua. Jí se stalo něco ošklivého v dětství a děje se jí to prakticky pořád (slizký správce majetku jest toho ideálním příkladem), jemu se vše bortí pod rukama až nyní. Charaktery obou hrdinů jsou skvěle napsané a jejich rozdílnost musí lákat. Pátrání, u kterého se hodně mluví, prohrabává starými archivy a zase hodně mluví, diváka těší i bez výbuchů, pěstních soubojů nebo přestřelek. Ty dvě a půl hodiny u Finchera přesto chutnaly o krapet víc (snad i kvůli happyendu severské verze).. ()
Nejak jsem nezjistoval, o co tu jde, proste jsem mel chut na kvalitni kriminalku a tu jsem taky dostal. Uvod je sice lehce rozvleklej, ale kdyz clovek precka nakejch 15 minut, tak se to rozjede. Tohle se da oznacit za temnou detektivku, protoze hlavni hrdinove postupne zjistujou dalsi a dalsi stopy a dostavaj se k zaverecnymu odhaleni. A je fajn, ze film neni moc predvidatelnej a dalsi stopa vam dojde zhruba v momente, kdy dojde hrdinum. Krome kvalitniho a dobre napsanyho pribehu tu je taky skvela syrova kamera, takze to je ve vysledku skvele atmosfericka zalezitost, napinava az do konce. Co se tyce hercu, ty hrajou perfektne, jen ta Rapace je fakt dost hnusna. Ani mi neprislo, ze ma film pres dve hodiny a klidne bych si jeste chvily dal. Jasnejch 5*. ()
Vzhledem k tomu, že knihu považuju za jednu z těch kulturních ohavností, jejichž nepochopitelná obliba mě nutí klást si otázku, zda mají všichni kolem mě v hlavách nasráno, je malým zázrakem, že jsem první švédskou adaptaci schopná vnímat jako více méně normální (rozuměj severskou, a tudíž úchylnou a zneklidňující) detektivku. Fundamentální neumětelství předlohy bylo nahrazeno poměrně slušným řemeslem, postavy již nejsou pouhé karikatury, původní banální progresivní naivismus skrytý do hávu moudré apolitické objektivnosti zůstal jen v podobě nevyholených podpaží, klasického „křesťani a pravičáci jsou nácci“ a záhadné skutečnosti, že každý druhý chlap je buď nácek, vrah, nebo násilník. Příběh byl zlogičtěn (jeden příklad za všechny: zatímco v knize měli Harriet s Blomkvistem společnou minulost jen proto, že starý Vanger je bezskrupulózní kapitalista, který se ve volném čase rád baví manipulováním untrmenšů, ve filmu je to hlavní důvod Blomkvistovy posedlosti případem), a hlavně a především mi už nikdo zapáleně nekáže o tom, jaké jsou ženy týrané světice a muži ze své podstaty kastracehodná prasata. PS: O IT toho vím… no, celkem hovno, ale přece jen si jsem docela jistá, že není možné, aby Trinitin ošklivý mladší bráška prováděl hackování pomocí příkazového řádku a zadání „hacknout počítač Mikaela Blomkvista“. ()
║Rozpočet $13miliónov║Tržby USA $10,094,860║Tržby Celosvetovo $104,285,366 ▐ Tržby za predaj DVD v USA $4,878,170 //počet predaných kusov 308,491║ Skoro celá prvá hodinka mi prišla dosť zmätená, nevýrazná, príšerne otvorene úchylná, potom to už ide odrazu strmhlav hore a príbeh naberá neskutočné grády, rozuzľuje postupne zamotaný dej, obalený s dobrou dávkou napätia a všetko krásne vysvetľuje, až nakoniec treba uznať že Švédi to fakt v tej kinematografii vedia. Štýl príbehu mi pripomenul Akty X. /videl v kine: 80%/ ()
Tradičná thrillerová kostra hollywoodských žánroviek, osviežená neopozeranými tvárami kvalitných európskych hercov a detailne rozpitvaná vynikajúcim mnohovrstevnatým scenárom, ktorý toho rieši ešte viacej než by na dobrý thriller stačilo - a vie si s tým úctyhodne, komplexne poradiť. Dve a pol hodiny narvaných do prasknutia napätím, poznávaním zaujímavých postáv a odkrývania zapadnutého tajomstva temného sveta. Teším sa na ďalšie dva filmy trilógie spisovateľa Stiega Larssona, z ktorého románu scenár vychádza a som zvedavý na americký remake. David Fincher je rozumnou voľbou, on jediný to môže nesprasiť. ()
Galerie (77)
Zajímavosti (24)
- Stieg Larsson v rozhovoru přiznal, že si nějaký čas před rozepsáním série "Milénium", která je předlohou snímku, s humorem pohrával s myšlenkou, co by asi dělali Kalle Blomkvist a Pipi Dlouhá punčocha v dospělosti. Hlavní postavy knih a filmů jsou tak do jisté míry inspirovány dětskými knihami Astrid Lindgren. Mikael Blomkvist (ve filmu Michael Nyqvist) dokonce po známém malém detektivovi zdědil příjmení a v návaznosti na to i přezdívku Kalle Blomkvist, kterou nemá rád. (lehkoživka)
- Vedú sa dohady, či vlastne Stieg Larsson napísal trilógiu "Milénium". Bol to novinár, ktorý sa živil písaním článkov a popiskov k fotkám. Jeho priatelia, skúsení autori, tvrdili, že písať romány nevedel. Pravdepodobné je, že Larsson vymyslel základ príbehu, ktorý potom do kníh spracovala jeho družka Eva Gabrielsson. V čase svojej smrti na infarkt mal Larsson v počítači rozpísaný štvrtý diel, na ktorého dopísanie si potom činila nárok práve Gabrielsson. (ČSFD)
- Náklady na výrobu byly v přepočtu zhruba 13 milionů amerických dolarů. (NIRO)
Reklama