Režie:
Arthur HillerScénář:
Paddy ChayefskyKamera:
Victor J. KemperHudba:
Morris SurdinHrají:
George C. Scott, Diana Rigg, Barnard Hughes, Richard Dysart, Stephen Elliott, Donald Harron, Nancy Marchand, Roberts Blossom, Lenny Baker, Katherine Helmond (více)VOD (2)
Obsahy(1)
Hlavním postavou je dr. Herbert Bockge. Jeho postava je velmi černým humorem vybavený šéfchirurg věčně přeplněné newyorské nemocnice, která se musí potýkat s nedostatkem kvalifikovaného personálu a financí. Žena mu utekla, děti ho nenávidí, podřízení ho nerespektují, pacienti ho štvou. A navíc je na místě, kde pracuje spáchána vražda. (oficiální text distributora)
(více)Recenze (25)
Nemocnici jsem viděl ve stejný den, jako jiný film z tohoto roku, Klute a dokázala mi právem, že nezáleží na stáří filmu, ale jak je nadčasový. Nemocnice je skvělý film, plný geniálních gagů a situací, ale taky krutou a reálnou ukázkou skutečného fungování takové nemocnice. I když doba hipisáckých demonstrantů minula a ve filmu to působí trochu směšně, stále tu máme skvělého George C. Scotta jako sebevražedného a přece silného primáře, jeho krásnou hipísáckou lásku, byrokracii, nedostatek všeho, rozkrádání materiálu, a jednání s člověkem, jako by byl jen číslo (krásně to demonstruje bezcitná účetní, která dělá jen svoji práci). A hlavně nemocničního vraha, jehož identita, motiv a způsob zabíjení byl pro mě pořádný šok. Velmi příjemné překvapení. EDIT 2023: I po 14 letech výborný film s naprosto fantastickým Scottem, jehož zdeptané sblížení s hipísačkou je úžasné. A co se týče nemocnice, člověk nevím jestli se má smát, nebo brečet... nechápu jak v USA roku 1971 tak dokonale trefili české zdravotnictví :) ()
NFR 1995, Oscar 1 : Scénář + 1 nominace: Herec HR - George C. Scott. . . . . . . Zlatý Medvěd - výběr ()
║Rozpočet $-miliónov║Tržby USA $14,142,409║Tržby Celosvetovo $-║ ()
- Manhattanské nemocnici šéfuje George C. Scott. Má sebevražedné tendence, v důsledku mužeského přechodu opustil ženu, je impotentní a záhadně mu umírají doktoři a sestry. Někdo by si řekl, že v největším a "nejlepším" zdravotnickém středisku na světě se nedá něco takového přehlédnout, ale opak je pravdou. Oběti jsou zaměněny za pacienty, takže jsou klidně i omylem operovány. Všude vládne zmatek a chaos, zaměstnanců jsou tisíce, nikdo se ani pořádně nezná, na pohotovosti každou hodinu čekají na ošetření stovky lidí a další se jen a jen hrnou, venku protestují levičáci, černoši, squatteři, zamrzlí hipísáci, každý se stává lhostejným a sobečtějším. Píše se rok 1971 - USA si uvědomuje, že období pohody a bezstarostného života skončilo, začínají se objevovat poražencké nálady z Vietnamu a vůbec všechno to stojí za starou belu. Děje a postav je ve filmu tolik, že by to dneska vystačilo na celou jednu seriálovou sezónu. Proto se vám třeba chvílemi může zdát, že se přestáváte orientovat, ale chyba. Nemocniční zmatek se znamenitě povedlo převést na plátno aby neutrpěl ani děj ani divák. Černý humor je neuvěřitelný, dialogy skvěle napsané ("Svého syna jsem vyhodil před rokem z bytu. Od té doby jsem toho špinavého maoistu neviděl. Asi někde montuje bomby a hlásá celosvětové přátelství. Mé dceři je 17. Má za sebou dva potraty.") Paddy Chayefsky za svůj scénář právem získal Oscara. Nadčasový film, který za těch takřka 40 let nezestárnul. Což dokazuje i zařazení do NFR v roce 1995, jakožto historicky, kulturně a esteticky důležitého filmu. ()
Chce to naozaj dávku nadania a citlivosti stanoviť tú správnu hranicu medzi inteligentne čiernou komédiou a príbehovo vážnou drámou, najmä ak ide o také citlivé prostredie, akým je to nemocničné. Neviem ako to vyjadriť, ale môj pocit z komediálnych prvkov je taký, akoby ešte viac znásobovali vážnosť a ľudskosť jednotlivých situácií, aj keď sa na nich dá schuti zasmiať. To dodáva filmu nevšednú príchuť, ktorú doporučujem ochutnať každému. Sociálne otázky, ktoré sú síce len malou odbočkou od hlavného deja, ale tvorcovia mohli predvídať, že za pár rokov už nebudú aktuálne a že vyznejú pomerne smiešne. 70%. ()
Skvelá reflexia jedného dňa rušnej veľkomestskej nemocnice v drsnej konverzačnej komédii. Hlavnou postavou je cynický, alkoholom mierne spustnutý riaditeľ nemocnice s poruchou potencie a samovražednými sklonmi (George C. Scott). V druhom pláne je pomerne verne zachytená spoločenská situácia v USA začiatkom 70. rokov, ukazujúca najmä na doznievajúcu vlnu hippie hnutia a postupné splývanie hippie-typov s nimi toľko nenávidenými stredostavovskými meštiakmi. Škoda len moralizujúco zdvihnutého prsta v závere, apelujúceho na zodpovedné chovanie a na podriadenie súkromných vzplanutí profesným cieľom. ()
Během prvních 20ti minut jsem si říkal, proč je to vedené jako komedie? A záhy už se Nemocnice proměňovala v neočekávanou směs černého a absurdního humoru, mysteriózní zápletky s nejednou mrtvolou, silné kritiky nemocničního systému a rutinného přístupu zaměstnanců k pacientům, pohledu do dozvuků studentské revolty z konce 60. let i psychologického dramatu postavy doktora se sebevražednými sklony. Vzniká nám i ojedinělá chvilková romance.... a možná dojde i na rituál voodoo s přiváděním mrtvého do stavu zombie. :o) To už jsem si místy připadal jako u pomyslného „serióznějšího“ předchůdce von Trierova Království. Papírově to vše zní hrozně šíleně, ale když jsem tvůrce pochopil (nebo alespoň jsem si o tom myslel, že ano...) a přistoupil jsem i na ten svérázný humor, až na občasné slabší místo mě snímek nesmírně pohltil. Důstojnost vedle ústředního příběhu doktora zajišťuje zejména excelentní George C. Scott v této postavě, uzemňující svým charakterním výkonem (i s komickými rysy) a silným charismatem. Na Scottův výkon je radost pohledět, na exkurs do denního chodu v nemocnici již daleko méně, přesto (vlastně i proto) jsem měl pocit, že se tvůrcům podařilo tohle téma vystihnout nadčasově. [85%] ()
,,Jeho dcera chce podepsat reverz a vzít ho z nemocnice. To je pro pacienta hrozně riskantní. Máme ho pustit?" - ,,Nechte je jít, než ho tady zabijeme." Totální odcizení, kritika lidské společnosti, ironický nadhled to vše je v Nemocnici v takové míře, že i doktor House by zlomil svoji hůl a odešel do televizního důchodu. Silnou stránkou filmu je podivná atmosféra přeplněné nemocnice, kde se občas odehrávají komické situace, občas mrazivé a mrazivě komické. Tato atmosféra obrovského pulzujícího úlu plného pacientů a doktorů je opravdu tou nejlepší složkou filmu a dokáže držet napětí i divákovu pozornost po celou dobu navzdory tomu, že film prakticky nemá příběh. Zároveň je snímek plný výborných dialogů, ale občas mi bylo až otravné, jak se některé postavy svěřovaly a co všechno byly ochotné o sobě prozradit úplně cizím lidem. Jediný mínus pak tvoří špatný střih a nic moc kamera. Za všechno mluví dlouhá podhledová jízda, která sleduje dvě jdoucí postavy, jež mají po celou dobu ,,uříznutou" hlavu na úrovni očí. To je opravdu špatné. I přesto se jedná o opravdu zajímavý a neotřelý snímek. ()
Nemocnice je dalším satirickým dílem scenáristy Paddy Chayefskyho (vedle notně slavnějšího Networku), v němž se autor opět tvrdě naváží do systému fungování americké společnosti. Plocha jedné nemocnice reprezentuje - podobně jako prostředí televizní společnosti v Networku - celou Ameriku s jejími šílenými rádikály, samozvanými revolucionáři, blábolícímími proroky a navrch pokřivenými mezilidskými vztahy zdánlivě obyčejných lidí. Není divu, že jediným receptem se pro postavu racionálně uvažujícího doktora v podání jako vždy skvělého George C. Scotta stává když už ne sebevražda, tak alespoň úprk pryč do jiné komunity. Nemocnice možná postrádá do detailu propracované charaktery postav a brilantní šibeniční závěr jako Network, nicméně i tak se jedná o brilantní satiru. Možná přehnaně hysterickou, ale to k danému tématu vlastně patří. ()
Komedie, která děsí. 1) Skutečná Metropolitní nemocnice v Upper East Side na Mannhattanu (mezi 1. a 2. avenue u 96. ulice) propůjčila své prostory této sžíravé kritice soudobé americké společnosti. Není proto divu, že film jsem bez problémů mohl sledovat hned v 70. létech v Československé televizi, která podobná díla s potěšením uváděla. 2) Kromě dobově zabarvené sociální kritiky snímek obsahuje zajímavé myšlenky, jež daleko přesahují zobrazované události: It is all rubbish isn't it. I mean... transplants, anti-bodies, we can produce birth ectogenetically, we can clone people like carrots, and half the kids in this ghetto haven't been inoculated for polio. We've established the most enormous medical entity ever conceived... and people are sicker than ever. We cure nothing! We heal nothing! The whole goddamn wretched world, strangulating in front of our eyes. ()
Príliš temná a dosť ponurá satira, napriek tomu je plná zaujímavých myšlienok. Celý scenár v skutočnosti pôsobí trochu poburujúco a prehnane, spôsobom, ktorému chýba realizmus. Avšak jadro scenára sa sústreďuje na hnev a s touto emóciou sa stretáva celý film a ponúka niekoľko zaujímavých myšlienok, ako sa s ním vyrovnať, ale nie skutočné odpovede. 7/10 ()
Opravdu, super černý humor,téměř hororový.Šílenost až na půdu ()
Uvod filmu je paradni, postupem casu ale dej filmu preslapuje na miste a nikde se neposouva. Postava doktora Bockgeho je zajimava, ke konci uz ale nudi, stejne jako cely film. I tak lepsi prumer. ()
29. Zlatý Glóbus za rok 1971 - cena (1) - *Nejlepší scénář - Paddy Chayefsky + nominace (2) - Nejlepší herec (drama) - George C. Scott, Nejlepší herečka ve vedlejší roli - Diana Rigg ()
Věrně zachytit do filmu atmosféru ve společnosti je chvályhodné, ale dělat jen kvůli tomu z filmu nadprůměrnou záležitost? To by byla chyba. Film Půlnoční kovboj taky zobrazuje USA na začátku 70. let, tedy plné zmaru a nešťastných osudů, a přesto je natočen vkusně. Tohle má díky té nepovedené nadsázce vlastně docela blízko ke strašlivé Nahotě na prodej. ()
Velmi zvláštní podívaná. Histerická a bezradná atmosféra okamžiku je nekompromisně předkládána divákovi, po kterém vyžaduje pouze to, aby se díval. Hlavní hrdina totiž získá jeho sympatie jen stěží. Řekl bych ale, že v dnešní době už poněkud ztratila sílu. ()
Tak nevím,jestli bych do takovéhle nemocnice šel dobrovolně. Primář co se chce zabít, doktor co klátí sestřičku a pak exne, další doktor umře v čekárně na pohotovosti, do toho demonstranti, indiánskej šaman a vraždící pacient. No vskutku nemocnice k pohledání ()
Tenhle film skvěle reflektuje atmosféru v americké společnosti na začátku 70. let. Šéf manhattanské nemocnice, jenž má problémy neschopnými a prohnilými podřízenými, dotěrnými debilními anarchisty, náboženskými fanatiky s vymytými mozky a vlastní manželkou, už má všeho dost a po nocích s lahví vodky v ruce plánuje svoji sebevraždu. Náš doktor má však nyní o problém víc: za podivných okolností mu umírá personál. Film je nabitý hláškami, z nichž černý humor přímo pryští. Díky tomu už vím, jak spáchat sebevraždu tak, aby to bylo považováno za přirozenou smrt. Škoda jen, že na to nemám odvahu. Někdy už toho při pohledu na dnešní svět mám taky dost. Nutno podotknout, že se toho v Americe od 70. let moc nezměnilo... 85% ()
03. 12. 2014 (322.); měli tam dost velký problém ()
Bizarné udalosti nemocnice v Manhattane, ktorej šéfuje doktor oscilujúci na pokraji sebevraždy v kríze stredného života. Geroge C Scott je vo svojej úlohe výborný, spomenúť treba ešte Dianu Rigg, ale tá teraz zaujala naozaj menej. Čierneho humoru je tu menej ako som očakával, viac sa do popredia tlačia dramatické prvky a problémy 70. rokov, čo už teraz vyznieva až nechcene komicky. Plnému hodnoteniu bráni mierne spackaný záver. ()