Režie:
Jerzy KawalerowiczKamera:
Jerzy WójcikHudba:
Adam WalacińskiHrají:
Jerzy Zelnik, Wiesława Mazurkiewicz, Barbara Brylska, Krystyna Mikołajewska, Ewa Krzyżewska, Jerzy Block, Mieczyslaw Voit, Kazimierz Opaliński (více)Obsahy(1)
Ramses, princ ve starém Egyptě, se za vojenského cvičení seznámí s krásnou Židovkou Sárou a stanou se z nich milenci. Proti princi intrikuje velekněz Herhor, protože mu vadí Ramsesův zájem o státní záležitosti – mohl by oslabit vliv kněží a zamezit jim dál hromadit poklady na úkor státu. Ramses se chystá dobýt Asýrii, aby tak obohatil svoji zemi, zatímco kněží se s Asýrií potají paktují. Mladý Ramses vyrazí v čele armády potlačit vzbouřené libyjské pluky, když ho zastihne zpráva o smrti otce faraóna a zavraždění Sáry a jejich malého synka. Ramses se rozhodně reformovat zemi a zabavit kněžím obrovské poklady, které schovávají v labyrintu. V situaci, kdy se Ramses rozhodne využít vojsko a vzít svatyni útokem, se proti němu velekněz Herhor postaví se zcela netušenou zbraní: těsně před zatměním Slunce začne v promluvě k vojákům a vzbouřenému lidu vzývat boha Amona. Přírodní jev, který vzápětí nastane, lidé chápou jako důkaz boží nemilosti. Nastává panika, faraón však další boj nevzdává… (oficiální text distributora)
(více)Recenze (28)
Nečekaně dobré dílo z odlehlého úseku staroegyptských dějin (zhruba přelom XX. a XXI. dynastie v samém závěru Nové říše, tj. zhruba kolem roku 1100 př. n.l.) viditelně převyšuje nikterak špatnou literární předlohu. Skutečnost, že o této době toho mnoho známo není (alespoň podle mně dostupných informací) umožňuje velmi volné fabulace, které jdou svým vyzněním za statický rámec a vlastně i obsah staroegyptských dějin. Hlavní hrdina jakoby nesl některé rysy jiného, málo známého faraóna Achnatona ze 14. století př. nl. Co je ovšem skvěle postiženo, to je výpravnost důsledně rekonstruující staroegyptslý svět. Zpřítomnění děje, které je tím umožněno, vtahuje diváka maximální měrou do filmu a vnuká mu pocit, jakoby sám byl spoluaktérem. Je to výpravné, a není to Holywood, je to nápadité, a proto jakoby to nebylo standardně americké. Ale ať už je to, jaké chce, je to zajímavé, poutavé a diváka po zásluze přitahující. ()
Pokud by se na tento výpravný historický velkofilm díval člověk nezasvěcený a přeskočil přitom úvodní titulky, musel by zákonitě nabýt dojmu, že jde o nákladný hollywoodský spektákl. Chyba lávky a zároveň příjemné zjištění, že i v sousedním Polsku může vzniknout něco tak výpravného. Je to už dost let, co jsem tento film v kině viděl a dodnes ho mám v živé paměti. Skvělý zážitek. ()
Náročný a vyčerpávající spektákl, který má po vizuálně stránce jen málo chyb, obsahuje některé dokonale působivé scény (zatmění slunce například), ale příběh je děsně zdlouhavý a užvaněný. Polština mi tam vůbec neseděla. No a na rozdíl od jiných kolegů jsem neměl pocit, že se dívám na hollywoodský spektákl. Do něj to mělo hodně daleko. Nevím no, na jednu stranu to bylo realističtější, ale na mě ta chladná a odtažitá atmosféra prostě nepůsobila. ()
Jak tohle natáčeli zrovna Poláci a kde proboha? Aha, Uzbekistán to jistí. Základní kostým - natřít ksicht a tělo šedou. Problémem Faraona není nic jiného víc než stopáž. Jako výpravný příběh neuspěje tak jak by chtěl, jako historický epos je příliš mělký a zabírá krátké časové období, jako napínavý film nemá čím napínat. Pokud se nenatáčelo v teplých krajích, motivaci pánů Jerzyho a dalších nechápu. Erotika sice krátká, ale vítaná. ()
Polská Kleopatra (tomu příměru nelze neuniknout), bez sálajícího charismatu Taylorové a Burtona (přestože všichni herci jsou ve Faraonovi typově zajímaví a zapamatovatelní, nikdo nemá podobný "než slezu z plátna, budeš se na mě pořád dívat" efekt...), s podobnou okázalostí atrakcí, ale větší uměleckostí - jak jednoduchostí příběhové linie, budováním napětí, kladením hraničních situací, tak třeba pouhým způsobem rámování. Film není špatný, obsahuje několik opravdu působivých scén, intriky, kritiku náboženství, potřebu jedince něco velkého po sobě zanechat... Divák si neuvědomí, že strávil s Egyptem celé tři hodiny... Ale po kulervoucím Vlaku jsem od Kawalerowicze očekávala trochu víc. ()
Galerie (22)
Zajímavosti (7)
- Podmínky pro natáčení byly často velmi kruté. Teplota přesahovala i 60 stupňů. (ČSFD)
- Film se natáčel převážně na poušti Kyzyl-Kum v Uzbekistánu. (ČSFD)
- Spotřeba minerální vody "na place" se denně pohybovala kolem 10 tisíc lahví. (ČSFD)
Reklama