Režie:
Martin ŠulíkKamera:
Martin ŠecHudba:
Vladimír GodárHrají:
Ján Mižigár, Miroslav Gulyas, Attila Mokos, Miroslava Jarábeková, Ivan Mirga, Martin Hangurbadžo, Jakub Čonka, Matej Čonka, Martina Kotlárová, Patrik Badžo (více)Obsahy(1)
Adamovi, čtrnáctiletému romskému chlapci z osady, zabijí otce. Nikdo neví, co se stalo. Nejsou svědkové ani důkazy. Matka po pohřbu dlouho netruchlí. Chce zabezpečit děti, a tak se provdá za otcova bratra – zloděje a lichváře Žiga. Adamovi se ze dne na den změní život. Najednou dospěl. Pomáhá matce, stará se o sourozence a snaží se je ochránit před Žigovým vlivem. Má jen dvě radosti – boxerský trénink a černookou Julku. Když matku odvezou do porodnice, otčím vtáhne Adama a jeho bratry do svých pochybných kšeftů. Při jedné krádeži chlapce zadrží policie a před vězením je zachrání jen to, že nejsou plnoletí. Adam postupně ztrácí všechny jistoty. Vyhodí ho z boxerského oddílu, Julku rodiče pošlou do Čech. Chlapec se čím dál častěji dostává do konfliktu se zákony vlastní komunity. V hádce s cynickým Žigem pochopí, kdo stojí za otcovou smrtí. Pokouší se uniknout z beznadějné situace, ale jeho snaha končí tragicky. (oficiální text distributora)
(více)Recenze (190)
[MFF Cinematik 2011, Piešťany] Žiadne fiasko, žiadne ohňostroje. Na percentá 50tka rovná jak pravítko, na subjektívne hodnotenie nenachádzam mnoho slov. Nie že by som nechcel alebo sa bál, ale problematika rómskej menšiny je na dlhšiu debatu a nie na unáhlené ortiely vychádzajúce z púhej existencie Šulíkovho filmu (viď. tunajšia diskusia "pretekajúca" zakomplexovanosťou a tuposťou). Ak niekto relevantne vypichol negatíva a prospešne zbrzdil neprimeraný chválostroj, tak je to Kamil Fila vo svojej recenzii na aktuálně.cz, ktorá neg. kritikou rozhodne nešetrí, ale-na rozdiel od iných-vecne argumentuje. Ani ja nie som spokojný s tzv. polorealizmom, ktorý sa bojí ísť až na dreň a radšej sa ukája v hamletovských presahoch, nadprirodzených vstupoch-v nepríhodnom poetične. Vadia mi tiež nepriehľadnuteľné postsynchróny, príbehové nezrovnalosti/protirečenia, úsek na záchytke odvolávajúci sa na týranie rómskych chlapcov na Obvodnom oddelení PZ v Košiciach v marci 2009 a ždibec aj "do seba zahľadená" zvuková stopa, ktorej sentimentálny podtext mi nekorešponduje s (imho výborne zachytenými) reáliami osady blízko Spišskej Novej Vsi. Za čo teda tá tretia hviezdička? Za vtip, ktorý predovšetkým v kolektívnych scénach zaručene účinkuje ("Ronaldo? Veď aj ten je cigán", "bola taká krásna, že sa ani umývať nemusela", atď.) a za odvahu, ktorá spočíva v rozhodnutí stvoriť v dobe názorovej slepoty/ignoranstva "svetlú výnimku o sporiadanom cigánovi" čo by podpornému nástroju na oprášenie prastarej prosby civilizovaného človeka: "nehádžme všetkých do jedného vreca." To podpíšem... ()
Tak si tu sedím, tep mám tak kolem stočtyřiceti a hlavou se mi zběsile honí spousta užitečných myšlenek. Například jak velké území pokryje kobercový nálet jednoho strategického bombardéru B52? Kdybych si teď otevřel továrnu na napalmové hračky, za jak dlouho bych je byl schopen dostat do charitativní distribuce? Neexistuje ještě někde u Kosova kousíček území, kde by si ti krásní, inteligentní a oduševnělí lidé s nádhernou kulturou mohli otevřít vlastní stát s hustou sítí Okresních správ sociálního zabezpečení? Dali by soudruzi ze Švédska Nobelovku vynálezci pigmentově selektivního jedu bez chuti a zápachu, rozpustného ve vodě? Ale dost snění! Je mi upřímně smutno z jedinců, jako je Paascha, kteří nemají pochopení pro nespoutaného ducha pandžábských kočovníků a neuvědomují si, že za celou jejich mizérií mohou ti zkurvení bílí rasisti, protože nejsou schopni otevřít svá srdce a vysoké školy a s lidským pochopením a širokým úsměvem na tváři si je integrovat do krásného, multikulturního soužití, plného štědrých sociálních dávek, výherních automatů, altruistického nelpění na barevných kovech a jiných hmotných statcích! Vždyť je to nádherný pocit, podělit se s bližním o rádio z Octávie a konečně si pořádně vychutnat, jak jí krásně přede motor, který jste pro ten řev Orlíku dříve neslyšeli!!! Tedy v případě, že má ještě kola! Hliník je holt hliník! No, už jsem sice třetí nechtěl, ale po tomhle mám sto chutí vzbudit manželku a uplácat si dalšího bělocha, kterého vychovám k lásce, porozumění, toleranci a smyslu pro sociální spravedlnost! ()
Křišťálový glóbus - výběr ()
Determinace a vůle, kořeny i nutnost změny, náchylnost a obavy. A směřování ke špatnému konci. Ta šablona je stará jak lidstvo samo a vyjádření není ani dostatečně syrové, ani osvobozeně poetické. Obyčejný film, ale ani žádná tragédie. ()
Martin Šulík se zjevně snažil překonat mantinely národní kinematografie a natočit univerzálně evropský artový film, výsledkem je ale nešťastně unifikované cosi, co by se dalo nejspíše nazvat uměleckým pel-melem, jeho snímek totiž nefunguje ani jako artový film, ani jako sociální drama, tím méně v rovině spirituální a mysteriózní (motiv zjevování zemřelého otce byl vůbec tak nějak nevěrohodný a nadbytečný). Cigán jistě najde své místo na festivalech, širokému publiku ale zůstává nepřístupný, jelikož je v něm patrný zjevný kalkul, kterým nemyslím jenom toho v závěru běhajícího pštrosa... A i přes nezpochybnitelně realistickou mizanscénu ho trápí stejný neduh, jaký trápil třeba i žánrově zcela protichůdný Vejdělkův Roming, totiž velmi diskutabilní (ne)autentičnost... ()
CIGÁN TU MÓŽE ŽIŤ AKO ČLOVĚK, LEN KEĎ PRESTANE BYŤ CIGÁN....... /// Prostě takhle to je! Takhle my si tu žijem, jsme spokojený, máme lichvu, dřevo v lese, umět číst a psát je zbytečný, protože důležitější je umět tancovat. Hudba, chlast, zpěv. (Práce? Mluví se tu o ní.) Ale hlavně je tu Adam, kluk, jenž má víc kladných morálních vlastností než je (u nich) zvykem a kterej si bude muset vybrat, jestli žít jako Cigán, nebo podle těch bílejch kurev. 4* jsou asi moc, ale za to, že všechno je vyprávěný tak obyčejně, nehledaj se skandální odhalení či šokující věci (možná že někomu bude stačit jen život v osadě, kam bych nechtěl jít ani na návštěvu), nikdo netrpí kvůli ,,gádžům“ a neohání se rasismem. Je to O NICH samotných, jejich životní realitě, ve který je ,,mindža“ východiskem ze sraček a ze kterých stejně nedokážou najít cestu ven, ani za pomoci (nenáviděnejch) bílejch. To by mohlo oslovit nejednoho festivalovýho šílence! /// NĚKOLIK DŮVODŮ, PROČ MÁ SMYSL FILM VIDĚT: 1.) Moje holka je tak krásná, že se ani umejvat nemusí. 2.) Zjistím, proč mají vždycky v Tescu maňase, když Cigán obchoduje s bílým masem. 3.) Chci si spravit chuť po El Pasu. /// PŘÍBĚH **** HUMOR ne AKCE ne NAPĚTÍ ne ()
Smutná ukázka scenáristické roztříštěnosti, jejímž důsledkem je směsný film, který se naoko snaží působit realisticky, ale milerád do sebe vpchá i četná scenáristická klišé a mysteriózní prvky, díky nimž ho nelze brát jako sociální drama nikterak vážně. Aneb není nad deus ex machinu v podobě zesnulého otce a "tradiční" pohovor se záporákem za vesnicí za dohledu pobíhajících pštrosů. Jeden z nejvýznamějších filmů MFFKV? Houbeles, další slovenský film, jenž se sice tváří světově (technicky kvalitní a víceméně nevyhraněná filmařina), ale ve skutečnosti jde jen o lokální frašku (šílené postsynchrony, režijně nezvládnuté časové předěly) zajímavou leda námětem. Velká škoda. ()
Pštros na konci to totálně zabil xD ()
Pre mňa najväčšie prekvapenie na tohtoročnom Cinematiku. Z veľkej časti kôli tomu, že je to film slovenský, ale hlavne kôli tomu, že je to film slovenský so svetovými kvalitami. Nebavme sa o záporoch. Bavme sa o tom, ako by tento film mohol zvýšiť našu kvalitatívnu laťku a o tom, že by mohol rozvíriť naše stojaté a zatuchnuté filmové vody. ()
Dokumentárne presvedčivé. Oveľa viac ako dejová línia zaujali jednotlivé výjavy zo života Cigánov v osade, v škole a pri zháňaní obživy. Poetické vsuvky odľahčili ťaživosť spôsobu života v nevykúrených chatrčiach. Prostredie sociálneho zúfalstva sa ale nadužívaním lyrizmu vo filme dostáva takmer až do poukázania na síce veľmi tvrdý život, ale zároveň život v prírodnej idyle, nad ktorým sa vznášajú harmonické tóny. Po vlnách Godárovej hudby, vznášajúcej sa nad osadou do učupených chatrčí uprostred hôr mysticky z neba zostupujú zosnulí, aby navštívili potomkov. Hamletovsky dokážu poukázať na skutočných vinníkov ich smrti. Cigánsky život v osadách ale žiadnou takouto idylou už dávno nie je. A otázne je či vlastne niekedy bol (stačí si prečítať knižku Eleny Lackovej Narodila som sa pod šťastnou hviezdou). ()
Martinko Šulík, ty bláznivý šulín, čo mi to tu vešiaš na nos? Čím ma to chceš oblbnúť? Nikdy v živote si nenájdem pozitívny vzťah ku nejakému smradľavému vyúdencovi zo špinavej cigánskej osady. Moje pocity pri sledovaní tejto kraviny by sa dali prirovnať ku tomu, čo by asi prežíval ortodoxný Žid pri pozeraní filmu o Ježišovi Kristovi. Absolutné odmietanie, pohŕdanie a nezáujem. * ()
Martin Šulík prostě umí, i když nemá za kamerou Martina Štrbu. Silný příběh, precizní zpracování. ()
Narodit se jako cigán je pech. Obzvlášť když je to v místech, které s civilizací mají pramálo společného. Snaha vzepřít se tradici v oborech jako je sběrač barevných kovů, pasák nebo místní hvězda správy sociálního zabezpečení možná zní jako čirá utopie, přesto se svět točí a zázraky dějí. I Martin Šulík se o jeden takový pokusil .. a podle mne uspěl. Netvrdím, že příběh je bez chyb, ovšem filmařsky je to v naší kinematografii (potažmo slovenské) zvládnuté na jedničku. Pochválit musím kameru, stejně tak střihačské nůžky Jiřího Brožka, povedený Godárův soundtrack (jakoby propůjčený od von Triera) a v neposlední řadě samotného Šulíka za odvahu se do tohoto tématu vůbec pouštět. Český film (alespoň porevoluční) o romské tematice nemlčí, ovšem téma je to divácky nevděčné (to každodenní soužití s "nepřizpůsobivými" dělá své, rasistický komentář paaschy mluví za vše). Na některé z těch filmů je možná lepší zapomenout (Indián a sestřička, El Paso, Roming), ovšem jiné není důvod opomíjet (Smradi, Marián). Neveselý Šulíkův Cigán si zaslouží být v té lepší skupince. ()
"Cigán sa tu bude mať dobre len vtedy, keď prestane byť cigánom..." Musím s istou ľútosťou oznámiť, že ide o jeden z najviac podhodnotených filmov na ktoré som na csfd natrafil. Naozaj 49% absolútne nezohľadňuje kvalitu filmu. Zahrňuje rasistický pohľad, pohŕdanie, nenávisť a celkovo všetko, čo s cigánmi súvisí, vrátane užívateľov, ktorí film vôbec nevideli a bezohľadne dávajú filmu odpad, len kvôli názvu Cigán. Sám nie som žiadny ich obdivovateľ, práve naopak, som voči nim veľmi kritický, no na druhej strane poznám kvalitný film a som ochotný načúvať aj cigánskemu príbehu. Hneď na úvod ma upútala nádherná hudba k filmu od V. Godára, ktorá by sa ani v hollywoode nemala za čo hanbiť. M. Šulík obsadil prevažne nehercov, ktorí ma však svojimi výkonmi udivovali a strčili do zadku aj profi hercov. Hlavná postava rezervy mal, ale výkon jeho nevlastného otca v zápornej roli bol výborný a presvedčivý. Príbeh bol zaujímavý, občas i vtipný a scéna vypočúvania na policajnej stanici bola určite inšpirovaná známou kauzou košických policajtov, min. ju veľmi pripomína. Táto scéna mohla byť vrcholom filmu, ale to by policajti museli hrať presvedčivo. Celkovo výborný film, len mu treba dať šancu. 80%. ()
Příběh je slabší, ale jednotlivé reálie jsou natolik zajímavé a jejich zpracování tak přesvědčivé, že film nenudí. A dokonce mi něco říká, že bych o něm neměla přemýšlet jen v mezích "nudí - nenudí". ()
Někteří z opic pošli, někteří jimi zůstali. Dojetí nad morgošema necítím, naopak cítím hněv a odpor, zvlášť když kretén Šulín navádí špíny z osad, aby se vydali za štěstím do Čech! ()
Na tento film se odmítám podívat ()
Jakožto film, který reprezentuje slovensko-českou spolupráci v Soutěžní sekci na festivalu v Karlových Varech, je Cigán obstojný. Sice nejde o žádné veledílo, vzhledem ke složité tematice se však vyvedl velice dobře. A pokud uvážím i povedenou, atmosferickou hudbu, musím jít v hodnocení nahoru. ()
Film je sledom sekvencií, vyplňujúcich všetky stereotypy, spojené s rómami. Takže z môjho pohľadu mu chýba silnejší príbeh, ktorý by nás ihneď od začiatku zahákol a pri ňom by len tak mimochodom vyvierali všetky problémy, na ktoré chcú tvorcovia upozorniť. Tuto je to presne naopak, akoby bol príbeh chlapca a jeho otčima skôr na príťaž. Posolstvo je jasné, zacyklenosť a bezvýchodnosť života v osade, kde je jediným východiskom z biedy iba "ženská nindža". Tú náš chalan ale nemá. Inak Jano Mižigár je sympatický (výzorom pripomína M.N.Shyamalana), ale jeho postava je tak nejako zbytočne pasívna, čo je škoda a tak potom ani záver nemôže vyznieť tak, ako by mal. Šulík čiastočne opustil svoju poetickosť a pripomenul ju vlastne iba v záverečnom zábere a svojim spôsobom aj veľmi problematickými, podľa mňa absolútne zbytočnými, hamletovskými duchárskymi vsuvkami. Nedokázal ju ale nahradiť bezprostrednou autenticitou a surovosťou života v osade. ()
Najlepší slovenský hraný celovečerný film po roku 2000. Geniálni neherci, skvelý humor, autentická atmosféra, na mňa trochu prepoetizovaná hudba a kampaň k filmu (trajler, heslo na plagáte...), ale nič to nemení na fakte, že Cigán je nielen film roka, ale aj film dekády (čo je však spôsobené hlavne vďaka skoro žiadnej a ak, tak kvalitatívne slabej konkurencii), a odhliadnuc od filmárskych kvalít to je navyše aj veľmi dôležitý film. Konečne slovenský film, ktorý niečo rieši, ktorý rozoberá a poukazuje na niečo, čo je aktuálne, čo je problém, čo je súčasné a zároveň univerzálne - a bez pátosu, politika alebo alibizmu. Veľká spokojnosť. ()
Reklama