Režie:
Otakar FukaKamera:
Josef HanušHudba:
Petr HapkaHrají:
Božidara Turzonovová, Svatopluk Matyáš, Vlastimil Brodský, Zita Kabátová, Otakar Brousek st., Antonín Brtoun, Jiří Pleskot, Václav Štádler, Oto Ševčík (více)Obsahy(1)
Fantastický příběh o tajemném poslání návštěvnice z jiného světa. Dva mimozemští návštěvníci Ori - Ana a Seturi jsou dopraveni vesmírnou lodí ze vzdálené planety Tonatiu na naši Zem. Mají zde získat zázračný lék indiánského kmene Bororo, který pomůže zachránit jejich civilizaci. Oba při svém poslání zahynou, ale krátce na to se na Zemi objeví jejich navlas podobní nástupci, odhodláni toto poslání splnit. Představitelka hlavní role, Božidara Turzonovová, obdařila svou hrdinku nehybnou a přece tolik vyjadřující tváří a měkkou, téměř exoticky znějící češtinou. Jejího pozemského přítele, do nějž se během svého pátrání zamiluje, si zahrál Svatopluk Matyáš. (oficiální text distributora)
(více)Recenze (132)
"Jste pyšní a tak málo víte"... „Za to u vás je všechno dokonalé. Žádné spory nejsou, majetek nemáte.“ – „Majetek? Ale ten přece obtěžuje. Člověk potřebuje volnost, a dokud bude lpět na majetku, nikdy ji nebude mít.“ Ač se jedná o příběh na rozhraní scifi, jsou překvapivě nějkteré filmové reálie pravdivé. Bororové jsou skutečným , žijícím kmenem. Bororo neboli lidé Bororo-Boe žijí na náhorní planině Máto Grosso v Brazílii; částečně také Bolivii a Brazilském státu Goiás. Vymřelí lidé západního kmene Bororo žili v oblasti řek Jauru a Cabacal. Východní Bororo (Orarimogodoge) pak kolem toku Sáo Lourenco, Garcas, a Vermelho. Postava etnografa, cestovatele, botanika, fotografa a spisovatele Alberta Vojtěcha Friče je reálná.Zajímavé jsou okolnosti jeho smrti kdy onemocněl tetanem, tedy smrtelnou nemocí a navrhoval lékařům aby jej léčili jedem curare o kterém věděl že indiáni jím tetanus uměli léčit.Lékaři neověřenou léčbu odmítnou, přesto že tetanus neumějí léčit a Frič v roce 1944 umírá. Tedy stejně jako ve snímku, měli indiáni lék kterým uměli léčit nemoc kterou lékaři léčit neuměli. ()
Vynikající režijní nápady - do role mimozemšťanky se špatnou češtinou (podle její báchorky je Brazilka, její otec byla ale Čech) obsadíme Slovenku - jo, tohle například perfektně fungovalo. Trik s přistávající vesmírnou lodí - na rok 1972 podle mě hodně, hodně dobře udělaný. Kmen odněkud z brazilského pralesa v československém filmu za Husáka - nevídaná věc... Fyzikální teorie, které tu zazněly - zajímavé, tohle si scénárista jen tak z rukávu nevytáhne. A další dobré nápady - všichni muži z cizí planety vypadají stejně, všechny ženy vypadají stejně, takže vlastně happy end, poukaz na možné extrémní praktiky farmaceutických firem v zájmu zisku - pro mě zejména po obsahové stránce příjemné překvapení se solidním potenciálem na remake. Snad jedinou výhradu mám jako laik k planetě s umělou atmosférou. Tady se musím ptát, jestli byla dřív slepice nebo vejce. Buď ji kdysi kolonizovali (o tom se Ariana nezmínila) nebo byli výsledkem evoluce, pak ale nemohli uměle vytvářet atmosféru na nehostinné, protože příliš horké planetě. Jinak vážně prima. ()
"Stačí jediná kapka vody a bororo už ne život, bororo pak nic." - To je věta, kterou jsem si od dětství v sobě nesla skoro jako nějaké zaklínadlo. Jako základní formuli nějakého tajného učení. V duchu se mi u toho vybavovaly mlhavé záběry indiánů a pralesa... Dnes jsem tento film viděla po zhruba třiceti letech a překvapilo mě, jak moc se mi znovu líbil. Jistě, sedmdesátá léta z něj čouhají v každém záběru, ale co jiného by také z něj mělo koukat?! V porovnání se současnými filmy na podobné téma je samozřejmě po trikové stránce na nulové úrovni, ovšem některá současná "díla" nabízejí naopak zase jen ty triky. A - s prominutím - já se dívám na filmy kvůli ději. Zajímavému ději. Proto se mi příběh návštěvníků z jiné planety naroubovaný na mého oblíbeného spisovatele a cestovatele A. V. Friče líbí. A čistě technicky: pokud tu má dnes někdo potíž s tím, že "majetek svazuje", nechť si pustí laskavě Star Trek. On se tam ten majetek tak nějak prapodivně neřeší. Pročpak asi? ;-) ()
Podíval jsem se na film s odstupem několika let a líbil se mi snad ještě víc, než když jsem jej viděl poprvé. Líbí se mi, že zde tvůrci použili jako myšlenku objevy skutečně žijícího člověka. Ve filmu Zabil jsem Einsteina, pánové, to byl, jak je zřejmé z názvu, Albert Einstein, v tomto příběhu je to Čechům ne příliš známý cestovatel Alberto Vojtěch Frič. U Einsteina byly obavy z toho, že s jeho vynálezem, jakkoliv by lidstvu prospěl, budou v nedaleké budoucnosti problémy. U Friče se jednalo o domněnku, že u jihoamerického indiánského kmene objevil takřka všelék. Obsazení B. Turzonovové bylo skvěle využito v tom smyslu, že jako cizinec, ať už jste odkudkoliv, mluvíte cizím jazykem s mateřským přízvukem. Slovenka, jako mimozemšťanka, si zase hrála na to, že neumí pořádně česky. Některé myšlenky jsou možná poplatné době, ale mají něco do sebe a stojí za to se nad nimi zamyslet. Podle mě je to film, který stojí za to vidět už jen kvůli pro nás tak vzácnému žánru sci-fi. ()
Kdysi mě tenhle film obrovsky zaujal, ale když jsem jej pak viděl po letech, už to nějak nebylo ono. Má to stále dobrou atmosféru, ale v dnešní době, kdy kdejaké béčko přetéká úžasnými nebo alespoň velmi dobrými triky, mi tohle připadalo trochu nedodělané. Ale ještě stále to na někoho může působit silněji než na mě (viz hodnocení některých kolegů). ()
Galerie (10)
Zajímavosti (22)
- Při honičce padá Renault do propasti a dopadá na pravý bok. Je sice zničen, ale kabina a střecha jsou celkem v pořádku. V následujícím záběru leží Renault na levém boku a poškození je podstatně větší. (pjotri)
- Když jsou Ori-Ana (Božidara Turzonovová) a Seturi (Antonín Brtoun) při plavbě v Brazílii zastaveni vojáky, tak následně obeplouvají mrtvolu plovoucí na hladině. Z prostřihu na Ori-Anu je však zřejmé, že se Ori-Ana nepohybuje. (pjotri)
- Vo filme sa veľa cestovalo, ale štáb nevytiahol päty z rodnej krajiny, cudzinu vykúzlil zábermi z archívu, ktoré zaplietol pomedzi nakrútený materiál. (Raccoon.city)
Reklama