České století
Režie:
Robert SedláčekScénář:
Pavel KosatíkKamera:
Michal KrejčíHudba:
Michal RatajHrají:
Martin Finger, Ivan Trojan, Monika A. Fingerová, Richard Syms, Jiří Bábek, Michal Dlouhý, Aleš Procházka, Hartmut Krug, Marian Roden, Pavel Batěk, Jim High, Jared Doreck, Jiří Racek (více)Obsahy(1)
Londýn, válka. Prezident v emigraci Beneš a jeho šéf špionáže plukovník Moravec. Atentát na Heydricha aneb k čemu je dobrá vražda tyrana. Hlavní postavou tohoto dílu je spolu s prezidentem Benešem šéf československé exilové rozvědky v Londýně František Moravec. Jeho rozhodnutí zlikvidovat Heydricha rozbouří hladinu adrenalinu londýnského odboje, orientovaného především na vyjednávání a politicko-strategické cíle přímo v Británii (v Čechách se válka nerozhodne, říkají). Moravec touží po činu, k čemuž je však prezident Beneš hluchý; na výzvy prostě neodpovídá, jako by je neslyšel. Vraždy nepatří do jeho myšlenkového světa, jakkoli cynický dokáže být k lidským osudům. Krok za krokem pak sledujeme zrod Benešova klíčového rozhodnutí z dob druhé světové války. Aby se nemohl opakovat Mnichov, je nutné „zjednodušit" národnostní strukturu obyvatelstva vyhnáním (ještě neví přesně kolika) milionů sudetských Němců. Aby toto bylo možné (tedy aby s tím nakonec souhlasily velmoci), je třeba vytvořit situaci, která z Československa jasně vytvoří nikoli jen oběť nacismu, ale spolubojovníka v boji proti němu. Vražda tyrana tento propagandistický záměr splňuje. (Česká televize)
(více)Recenze (52)
Jedna z těch slabších epizod. A myslím že za to může ono pojetí českého exilu v Británii, kam se tato epizoda přesunula. Linka Gabčíka a Kubiše mi zůstala celkem mimo zájem (nebyla vykreslena zajímavě), hovory Beneše se zástupcem Německé menšiny u nás byly vrcholem epizody spolu s pár dialogy Beneše a Churchilla. Více nic. Slabší epizoda, která ale i tak si zaslouží palec nahoru a pochvalu za zpracování a scénář. 65% ()
Jak okomentovat a ohodnotit jednu episodu z celé série? Ona je totiž ta série docela nutná pro pochopení toho, jak je celý koncept pojímán, nebo jaké jsou některé postavy, protože Beneše si člověk užije snad jen pokud viděl předchozí část Den po Mnichovu. Technicky je to skvělé, dialogy jsou také fajn (i když na slovní střet Moravec × Beneš bohužel v tíživosti nedosáhnou). Ač jsem očekával něco jiného (alespoň trochu Háchy), tak jsem spokojen. Toť vše. Třiďte odpad! ()
I tento díl si zachoval dobrý standart, jsou zde vyřčena zajímavá a pro mne neznámá fakta. například postavení Beneše těsně po roce 38 , jeho vzkříšení a znovuobjevení na politické scéně, jeho strategické myšlenkové pochody (nutno říci,že jsem si upravila k jeho osobě postoj pozitivním směrem ), v neposlední řadě důvod odsunu Němců. Z hlediska dějepisného je tento díl přínosem. ()
Možná by bylo lepší, kdyby se tento film jmenoval nějak jinak než "Kulka pro Heydricha", protože minimálně srovnatelně jako tomuto tématu (ve smyslu strategických plánů a příprav) se věnuje tématu politických plánů a příprav na poválečný odsun Němců. Obě tyto linky filmu mi přijdou určitě zajímavé a z historického hlediska zde jisté pojítko mezi nimi určitě je. Velmi zajímavě nastíněn je třeba vývoj debat mezi prezidentem Benešem a československo-německým politikem Wenczlem Jakschem. Přesto je docela škoda, že v samotném závěru získá navrch to druhé téma a že samotné úspěšné provedení atentátu není ve filmu vlastně ani zmíněno. Po herecké stránce je určitě třeba (ostatně jako vždy) vyzdvihnout Ivana Trojana, který tu postavu šéfa československé exilové rozvědky v Londýně František Moravec hraje velmi věrohodně. A třeba ta scéna v závěru filmu, ony pohledy do očí mezi Trojanem a Fingerem (v roli Edvarda Beneše), prostě nemá chybu. ()
Zatím nejhorší díl celé série. Není se co divit, protože když se režie zřekla možnosti popisovat přípravu, průběh a následky atentátu, tak reálně není o čem vyprávět. Beneš je schovaný v Anglii a ta ho nejdříve mlčky trpí, poté vlažně podporuje. Úmorné čekání na zázrak se vleče a projevy sympatií ze strany britské vlády jsou sice potěšující, ovšem do vyhrocených událostí Mnichova, nebo boje o vlastní stát mají daleko. Paradoxně navzdory tomu, že se také bojovalo o vznik, respektive restart Československa. Naštěstí je tu Trojan, který i z obyčejných a nezajímavých scén udělal thrillerovou záležitost. Ty nesmělé náznaky dramatu a atmosféry má na svědomí jen on. ()
Galerie (52)
Zajímavosti (1)
- Natáčení probíhalo částečně v Chrámu svatého Víta na Pražském hradě a v Písku. (Cucina_Rc)
Reklama