Režie:
Jean DelannoyKamera:
Louis PageHudba:
Paul MisrakiHrají:
Jean Gabin, Annie Girardot, Jeanne Boitel, Paulette Dubost, Jean Desailly, Lucienne Bogaert, Jean Tissier, Charles Bouillaud, Jean Debucourt, Lino Ventura (více)Obsahy(2)
Sériový vrah žen řádí v pařížských ulicích. V uličkách pařížské židovské čtvrti Marais řádí vrah. V noci přepadává ženy, roztrhá jim šaty a pak ji zabije. Poslední případ se udál blízko místního řeznictví. Velmi snadno se nabízí první podezřelý – řezník, kterého k výslechu vytáhnou přímo z postele. Maigret záhy zjišťuje, že tenhle člověk nebude ten pravý. Maigret nastraží riskantní past. Do nočních ulic vypustí pár „volavek", které mají zabijáka nalákat. Všichni jsou v pohotovosti, a přesto vrah znovu udeří. (Česká televize)
(více)Videa (1)
Recenze (95)
Komisár je správny vyšetrovateľ, keď sa zahryzne, tak už nepustí. Na dnešné pomery nezvykle chaotické vyšetrovanie, veľké množstvo ľudí sa motá všade, kde sa dá. Ale účel je splnený, vrah je nakoniec chytený, pričom odhaliť ho nebolo nič jednoduché ani pre diváka. Výborná je atmosféra prechádzania množstvom úzkych starých francúzskych uličiek. Scénu, ako pri poučovaní volaviek Lino Ventura preletí vzduchom som si musel pustiť viackrát. –––– Nevím, o co vám jde, pane komisaři, ale děláte to dobře. ()
Nevedel som, čo očakávať o takto starej detektívky, pretože odvtedy tu už bolo všetko a ťažko niečím prekvapiť. Maigret ponúka detektívku psychologickú, kde páchateľa nie je pre diváka nijako zvlášť ťažké odhaliť. Mal som ešte jeden tip, ale prednosť pred prekvapením dostala (možno našťastie) práve psychologizácia. Čiže Maigret ma ničím neprekvapil, ani ma nesklamal, dostal som zhruba to, čo môže detektívka z 50. rokov ponúknuť. Asi všetci sme si všimli Lina Venturu v malej úlohe jedného z vyšetrovateľov. Zaujímajú ma aj ďalšie filmy s Gabinom v tejto úlohe. ()
Cely film je postaven na Gabinovi a jeho postave komisare Maigreta. Je fakt, ze je radost se na nej divat a jeho dialogy jsou ozdobou tohoto filmu. Jinak ale na teto kriminalce nevidim nic vynikajiciho. Francouzi vzdy umi z Parize navodit vybornou atmosferu, v tomto dramatu, komorniho charakteru se o to ani nepokusili. Scenar prumerny, kamera solidni, hudba nevyrazna. Pro me celkem zklamani, cekal jsem vice. ()
Maigret má ve svém revíru škodnou, která zabíjí mladé ženy a tak nachystá past, vyšle do města volavky (s píšťalkou) a desítky policistů... Jean Gabin se mi v roli komisaře zamlouval, Annie Girardotová mladá, půvabná a opět přesvědčivá, lehce uvěřitelná (v roli manželky, i když manželky, že?). Možný spoiler... jen ten záporák byl takový nanicovatý, uplakaný hysterák-mamánek, mně nesympatický psychouš. ()
Klasické detektivky, u kterých bylo třeba nejprve rozlousknout motiv, psychologicky postupovat zevnitř navenek, které vyžadovaly divákovu spoluúčast, a které považují "nalezení vraha" i za svoji zásluhu, ty vždycky potěží a přinesou i určité zadostiučinění. Zde Maigret/Gabin "dekonstruuje" případ muže stojícího mezi dvěma ženami, matkou a manželkou. Později se však ukáže, že žena a manželka jsou na jedné straně, a na druhé straně jsou ostatní ženy, které se snaží "systematicky" vybít. Práce je to však náročná a dlouhodobá, ale stejně tak náročně a dlouhodobě pracuje i Maigret. Odkrývá pachatelovu mentalitu až do raného dětství, kde nachází odpovídající "mentální defekt". Nepřítelem jsou všechny ženy, k nimž ho poutá nepřekonatelný sado (ostatní ženy) masochistický (matka a manželka) vztah. Jako Maigretovu spolupracovníku se mi nezamlouvá pouze motiv "ješitnosti", který považuji za sporný.... O dva roky později natočil Alfred Hitchcock slavné "Psycho", které uderněji zobrazuje podobnou situaci. Ale také vypjatěji a schématičtěji. Simenonův přesah matky v manželku (i když se vzájemně nenávidí) celou situaci rozšiřuje, ale zároveň i zpřesňuje; u Roberta Blocha je situace jednodušší, a proto i strašidelnější. Pozn.: Nezávisle na filmu popisuje osobu s traumatickým poškozením mozku (náš hrdina Marcel Maurin/Jean Desailly) PhDr. Martina Hasalíková: "kolísavá emocionalita, úzkostnost až depresivita, narušení psychomotorického tempa, tendence ke stereotypii, ulpívání na určitých projevech chování, nedostatek ohledu k okolnímu světu, egocentrismus, nerespektování pravidel ustálené sociální interakce, zvýšená afektivita a dráždivost". Ješitnost zde neuvádí. ()
Reklama