Režie:
Felix HerngrenKamera:
Göran HallbergHudba:
Matti ByeHrají:
Robert Gustafsson, Mia Skäringer, Iwar Wiklander, David Wiberg, Jens Hultén, David Shackleton, Ralph Carlsson, Georg Nikoloff, Alan Ford, Simon Säppenen (více)Obsahy(1)
Allanu Karlssonovi je 100 let. V domově důchodců, kde v tomto věku tráví svůj zbývající čas, pro něj chystají velkou narozeninovou oslavu. Ale vitální stařík ještě nechce zůstat v bačkorách v křesle. Má docela jiné plány. Rozhodne se pro útěk. Poté, co vyleze z okna, se vydává na úžasný a naprosto nepředvídatelný výlet... Shodou náhod se mu do rukou dostane kufr plný peněz. Než se naděje, má v patách gang zločinců, sem tam se objeví nějaká mrtvola a mezi společníky, které na své cestě přibere do party, je i velmi neskladná slonice. Kromě toho po něm samozřejmě pátrá policejní sbor v čele s nepříliš schopným komisařem. Pro kohokoliv jiného by to bylo životní dobrodružství, ale s podobnými věcmi už má Allan bohaté zkušenosti. I když se nikdy nezajímal o politiku, byl nechtěně hlavním aktérem mnoha důležitých událostí 20. století. Bezděčně se podílel na vynálezu atomové bomby, stal se dobrým přítelem několika amerických prezidentů a mezi jeho další "známé" se při jeho životní pouti zařadili i Stalin, Churchill, Mao Ce-tung nebo Kim Ir-sen. (Bioscop)
(více)Videa (3)
Recenze (982)
Starčekovi Karlssonovi v historických exkurzoch trochu pripomínajúceho Forresta Gumpa robia na ceste spoločnosť takisto podarené postavičky. The Hundred Year-Old Man Who Climbed Out of the Window and Disappeared prináša do domácností dobrú náladu v absurdných a príjemne vypichnutých situáciách. Samotná snímka určite prináša príjemnú priamočiaru zábavu v typicky severskom absurdnom duchu. Odkazuje na schopnosť z banálnych životných okamihov vykresať neobyčajný záver, aby bol divák neustále bombardovaný náložou originálneho humoru pohľadom človeka, ktorého vo svojich sto rokoch prekvapí už len máločo. Režisér Felix Herngren sa rozhodol sfilmovať príbeh deduška, ktorý sa v deň svojich stých narodenín rozhodne opustiť bezpečné brány domova dôchodcov. Vypravuje sa na neuveriteľnú cestu plnú nečakane nadobudnutého bohatstva, nečakaných mŕtvol, nemotorných gangstrov až po novonadobudnutých priateľstiev. ()
Mrzí ma, že tvorcovia nesfilmovali ešte mnoho fantastických Allanových zážitkov z knižnej predlohy, ale zároveň ma teší, že tie, ktoré sfilmovali, stáli za to. Aj keď knižná predloha je o kus ľudskejšia a v človeku zanechá viac než filmové spracovanie, ktoré mi prišlo viac menej stavané na čiernom humore, na čom síce stavia i kniha samotná, ale tá ľudskosť a pohladenie na duši mi predsa len akosi chýbali. Navyše k záveru mohli Allanovi dopriať jubilejnej 100ke už aj trochu ženskej rozkoše (čitatelia vedia o čom hovorím). ()
V polovině 90. let přišel Robert Zemeckis s myšlenkou zironizovat proslulý americký životní optimismus a zálibu ve filmovém happyendu a zkombinoval je s konceptem klasických pohádek o hloupém Honzovi (jméno si můžete libovolně přizpůsobit místním podmínkám, protože podobné motivy jsou univerzální), který navzdory pasivitě a mizivým schopnostem díky dobrým skutkům ke štěstí přišel. Zrodil se Forrest Gump - slaboduchý prosťáček, který beze šrámů prochází moderními dějinami, nechává všude své stopy a nevědomky ovlivňuje klíčové události americké historie. Švédové se rozhodli podobný příběh zpracovat po svém a vyšli ze stejnojmenného bestselleru Jonase Jonassona. Tentam je romantizující sentiment (ne)naplněné životní lásky, tatam je pohledná tvář Toma Hankse. Hrdinou švédské komedie je čiperný stařík, kterému v životě ženy moc neříkaly, protože největší vzrušení nacházel ve výbušninách. Švédský hrdina není žádný hlupáček, jen poněkud sebestředný tvrdohlavý týpek, který si prostě dělá svoje a tu a tam, vlastně docela často, ovlivňuje světové události a je hybatelem klíčových zvratů na politické šachovnici Evropy. Kulaté jubileum oslaví útěkem z domova důchodců a jen tak mimochodem (jako vždy omylem) cestou zdecimuje zločinecký gang, získá pár dobrých přátel a kufr plný peněz k tomu. Absurdní komedie využívá tradičního ujetého a proklatě černého severského humoru a i když bych ji za vrchol skandinávského komediálního žánru nepovažoval, za vidění určitě stojí, protože srší nápaditostí, energií a nadsázkou. Celkový dojem: 75 %. ()
Luxus luxusů, kam se na tenhle film serou hodinky od Cartiera. Když dědek vzpomíná na svůj život, člověk občas vidí Cimrmana, ale bez český poetiky a nebo Forresta Gumpa, ale bez americkýho kýče, zato s pořádnou porcí ryze sevrskou humoru, což je kombinace několika druhů humoru, především humoru černýho, ironickýho a inteligetního, jenže to je pořáad hovno proti tomu, co dědek zažívá v reálným čase, tam už končej slova, tam nastupuje zkrátka výtlem za výtlemem. Příběh je ulítej a geniální současně. Postavy se moc hezky křižujou, dědek, členové gangu, polda a každej dodává svou část humorna, ať už v dialozích nebo jednotlivých scénách. Jak dědek vyprovokoval KGB a CIA aby si vzájemně předávaly informační odpadky to mě složilo, ale to jen jeden příklad z mnoha scén či dialogů, který vás na necelý dvě hodiny promění z člověka na pouhý chechtající maso. ()
Jednim slovem zklamani. Knizka je skvela, takze jsem se hodne tesil, ale tohle se bohuzel moc nepovedlo. Musim uznat, ze film odsejpa relativne svizne, dani za to je bohuzel naprosto zkratkovitej, podivne sestrihanej dej. Chapu, ze se do 100 minutovyho filmu nedaj narvat vsechny zabavny sceny z knizky, jenze tohle proste nedava smysl. Podle me, kdo necet knizku, nemuze minimalne pulku veci ve filmu pochopit, je to pouze sled mimoznich scen, ktery na sebe kolikrat ani nenavazujou. Samozrejme taky je mozny, ze naopak, kdo knihu necet, bude se dobre bavit, ale ja neustale videl akorat, ze tady chybi tohle, ze tohle je udelany jinak a podobne. Jsem smirenej s tim, ze film se nerovna kniha, ale snad u zadny jiny adaptace knizky, kterou jsem cet, me to takhle nerozcilovalo. Kapitolou samou pro sebe jsou herci, to je neskutecna sestava silenejch individui, bohuzel ne v tom vtipnym smyslu. Celkove se sice obcas pobavit da, filmarsky to uplne blbe nevypada, ale za me proste ne, slabsi 3*. ()
Galerie (31)
Zajímavosti (11)
- Natáčení probíhalo v Chorvatsku, Maďarsku, Švédsku a na Bali v Indonésii. (Varan)
- Na rozdíl od knihy nezazní ve filmu byť jen jediná zmínka o setkáních Allana Karlssona (Robert Gustafsson) s Winstonem Churchillem, Mao Ce-tungem či Kim Ir-senem. (DruidKarel)
- V úvodní čtvrtině filmu zmiňovaný prof. Herman Lundborg (Donald Högberg) byl antisemita. Byl také zakladatelem SIFR (Statens institut för rasbiologi, čes. Státní institut pro rasovou biologii), vládního výzkumného ústavu ke studii eugeniky a lidské genetiky. Eugenika ve zkratce znamená šlechtění lidské rasy, což obnáší i odstraňování lidského „odpadu“ atd. Víme, jak jeho kolegové na protějším břehu Baltu dokázali tuto „vědu“ přenést do praxe, konec konců i Lundborg to předvedl na Allanovi (Robert Gustafsson). Vědecký rasismus přežil ve Švédsku nacistické Německo o mnoho let. Přejmenování na Ústav lékařské genetiky v r. 1958 jen změnilo křiklavý oficiální titul ústavu, ale SIFR ještě dlouho sloužil původnímu účelu. Dokonce na akademické půdě, když později spadl pod křídla univerzity v Uppsale. Jen málo chybělo a Institut financovala místo švédského státu Nobelova nadace, jejíž výbor pro medicínu byl v době jeho založení jednohlasně pro. (chamonix)
Reklama