Režie:
Guy HamiltonScénář:
Ivan FoxwellKamera:
Gordon DinesHrají:
John Mills, Christopher Rhodes, Lionel Jeffries, Eric Portman, Bryan Forbes, Ian Carmichael, Theodore Bikel, Anton Diffring, Richard Wattis, Carl Duering (více)VOD (1)
Obsahy(2)
Ani zdi středověkého zámku je nedokázaly udržet. Britský válečný film podle skutečné události. Dramatické příběhy z vojenských lágrů tvoří velmi oblíbenou a poměrně početnou podskupinu mezi válečnými filmy. Nalezneme mezi nimi i některá klasická díla. Stačí jmenovat např. Velkou iluzi (1937; r. Jean Renoir), Stalag 17 (1953; r. Billy Wilder), Most přes řeku Kwai (1957; r. David Lean) nebo Velký útěk (1963; r. John Sturges). Většina podobných děl čerpá ze skutečných událostí a výjimkou není ani britské drama Útěk z Colditzu (1954; r. Guy Hamilton), zpracovávající knížku P. R. Reida, v níž anglický major (který u snímku fungoval jako technický poradce) popsal vlastní úspěšný útěk z německého zámku Colditz, považovaného za jeden z nejlépe hlídaných táborů pro zajaté spojenecké důstojníky. Snímek patří k realistické vlně britských válečných filmů padesátých let (byť se prakticky celý natáčel ve studiových interiérech anglického Sheppertonu) a může se pochlubit účastí předních britských herců, mj. Johna Millse (Reid), budoucího režiséra Bryana Forbese (Winslow) či Erica Portmana (plukovník Richmond). Útěk z Colditzu získal dvě nominace na Cenu BAFTA, a sice za nejlepší film a za nejlepší britský film. V obou případech však odešel poražen Olivierovou adaptací Richarda III. (Česká televize)
(více)Recenze (13)
Tenhle film je mnohem lepší než předělávka z roku 2005. Zejména je mi sympatické, že zde není ta druhá "romanticky milostně špionážní" dějová linie, která je ve verzi z roku 2005 velice otravná, ruší tempo děje a vypadá, jako kdyby do dobrého válečného filmu byl vložen sestříhaný špatný film romantický. Naopak v tomto filmu je dobrý spád děje, místy vložen žertík černého humoru na "odlehčení" a ani dialogy postav nejsou zbytečně dlouhé ani nudné. ()
Srovnej s dvoudílným televizním filmem Útěk z Colditzu, který lze oprávněně považovat za jakýsi pokus o remake. Originál Guye Hamiltona je však dokonalou špionážní hrou se silnými momenty napětí, nepostrádající černý humor ani překvapivý nadhled. Výborný, stručný, sdílný film, který si nepotřebuje pomáhat rozdělením na dva díly (mimořádně příznivá poloviční stopáž není vůbec na škodu hutnosti příběhu ani stylu narace) ani přetvářkovou hrou na velkou výpravu. Téměř celý se odehrává v interiérech, případně na nádvoří hradu či na hřišti. Potěší jeho multilingualita, hovoří se v něm pochopitelně anglicky a německy, dále také francouzsky, polsky (Polákům je báječně rozumět, jako že jindy jim sotva rozumím pozdrav) a snad i holandsky (nepříliš výrazné dialogy). Výborný válečný film, který s podivem teprve jako třetí na ČSFD hodnotím. Škoda, že čeští distributoři si dokázali všimnout jen jeho remaku z roku 2005 (HCE vydala jako dvd). ()
Oddychová rekonštrukcia úteku z nemeckého lágru, ten je tentokrát v stredovekom zámku. Trochu humoru, akcie a napätia, ale i zbytočnej skratkovitosti. Chýbala mi tu výraznejšia postava, ktorá by diváka viacej vtiahla do deja. ()
Zajatecké tábory, vďačná téma pre filmy. Veď len z 2. svetovej vojny mám tieto: a to ani zďaleka nie sú všetky. Most cez rieku Kway, 1957; Kráľ krysa, 1965; Na konci všetkých vojen, 2001; Cesta do raja, 1997; Ríša slnka, 1987; Veselé Vianoce pán Lawrenc, 1983; Transport, 2007; Lekár od Stalingradu, 1958;. Athenin poklad, 1979; 6. batalión, 2005;. Pevnosť na Rýne, 1962; Veľký útek, 1963; Zlom, 1970; Nerovný zápas, 1981;Pahorok, 1963; Stalag 17, 1953; Srdce v zajatí, 1946; Heslom je odvaha, 1962; Nebezpečie medzi nami, 1959; Hon na zajacov, 1994; Púštne tigre, 1977; Texas 46, 2002; Výstup, 1994; Desiatnik smoliar, 1962; Kemp na ostrove Blood, 1958; Koľaje osudu, 2013; Veľká ilúzia, 1937; Peklo v Pacifiku, 1979; Útek z hradu Golditz, 2010; Klobúk dole, páni! 1986; Násilný čin, 1948; Nezlomný, 2014; Prechodné bydlisko, 1983; Situácia je zúfala, nie však vážna, 1965; Kontrapunkt, 1967: Len o hrade Colditz sú natočené 4. filmy, z roku 1955, 1971, 2005 a 2010. Tento film je z obdobia roku 1942, nakoľko do mája 1943 z tohto tábora boli odsunutí Poliaci, Francúzi a Holanďania a ostal táborom len pre dôstojníkov Britských a Amerických. Medzi Britov sa počítali aj naši piloti RAF nakoľko mali trvalý pobyt na území Británie. Celkovo z tábora sa podarilo utiecť 30 zajatcov z toho 15 – tim priamo z tábora a 15- tim po dobu dočasného opustenia tábora. Prvým a unikátnym útekom bol útek z 5.1.1942 britského dôstojníka Neavema. Nakoniec dňa 15.4.1945 sa tieňovému veleniu v zajateckom tábore nemecké veliteľstvo tábora dobrovoľne vzdalo. Boli umiestnení do jednej z ciel. Velenie nad táborom prevzali Briti a na druhý deň 16.4. odovzdali tábor príslušníkom 3. práporu, 273. pešieho pluku americkej armády, ktorá tábor oslobodila. Medzi oslobodenými boli aj 20 Čechoslováci príslušníci RAF: Prap. Batelka Karel, kpt. Bryks Josef, prap. Bufka Vilém, kpt. Bušina Emil, kpt. Burda František, kpt. Cigoš František, kpt. Černý Otakar, kpt. Dvořák Bedřich, prap. Chaloupka Čeněk, prap. Kopal Gustáv, prap. Novotný Emanuel, prap. Procházka Václav, prap. Sůsa Josef, prap. Šiška Aloiz, kpt. Tonder Ivo, kpt. Trojaček Karel, prap. Truhlář Ján, prap. Uruba Petr, kpt. Veselý Brazím, kpt. Zafouk Jaroslav. Ďalší nie letci RAF kpt. Zdráhala Richrd a kpt. Kubec Václav. ()
Interiéry a nádvoří hradu. Jediné místa kam se ve filmu divák podívá, přesto zajímavý a dobře natočený snímek. Různé národnosti zajatců a každá si pokusy k útěku organizuje na vlastní triko, pak dochází k celkem humorným situacím, kdy se kopáč propadne do tunelu pod ním, kde kope další skupina svůj tunel :-) a tak se jim to logicky nepovede. Film plný dobrého anglického humoru a dobrého děje, mne opravdu na programu čt art potěšil. ()
Na poli filmov o uteku z basy vedie u mna suverenne Utek z Alcatrazu s Klintom Eastvoodom, a este Shawshank redemption, Great Escape a da sa povedat, ze aj Tango a Cash so Stallonem a Kurtom Russelom. Tuna ide len o taky lahsi nadpriemer, kde uz v uvode vybafne na divaka dost velka nuda. Stred sa uplne vlecie a strhujucejsieho momentu niet. Nad krasami hradu som sa vobec nerozplyval, slo len o studiove interiery a kulisy. Reziser Guy Hamilton /kultovy Goldfinger, Bitva o Britanii, Diamonds are forever/vsak ukazal talent pre reziu. Herci mi dohromady nic nehovorili, dialogy obcas az priemerne : 70 % ()
Trošičku odlehčená záležitost ... možná vás zaskočí svým ryze britským nadhledem s nádechem nezaměnitelného ostrovního humoru - i jakousi matoucí, téměř nepostřehnutelnou, leč všudypřítomnou euforií. Možná (jen na docela malou chvilku) budete mít dokonce falešný pocit bezpečí ... jakoby ani nebyla válka. Znáte je přece - ty věčné hry na vojáky ... kluci je berou smrtelně vážně, nicméně reálné nebezpečí jim nehrozí. Jenomže nic není tak růžové, jak to snad na první pohled vypadá - válka se jen tak tváří, že nezúčastněně pospává, aby se v pravou chvíli připomněla - a ukázala svou skutečnou tvář. Budete jim fandit ... všem odvážným (ne)úspěšným útěkářům - a třeba i filmařům, kteří se rozhodli zveřejnit jejich osudy. P.S.: Příběh vychází z reality ... ale to už asi víte. ()
Názov filmu napovedá, že by sa malo jednať o jeden (veľký) útek, pravdou ale je, že film je o mnohých útekoch, viac či menej zdarilých. Film nemá jeden kontinuálny dej, ide o sled útekov odohrávajúcich na jednom mieste - dôstojníckom lágri. Spočiatku mi síce istá odľahčenosť nepripadala ako dobrý nápad - väzni sa nemali v lágroch nijako zle, za útek schytali maximálne pár dní samotky, chýbala ťaživejšia atmosféra i citeľnejšie napätie - ale postupne som si na zvolený pohľad navykol a niekoré fóriky boli vydarené tak, že som sa musel nahlas zasmiať. To podstané, a to že každý vydarený útek vlial ostatným zajatcom silný pocit nádeje, bolo splnené a po počiatočnej nedôvere k vojakom iných národností mal každý nefalšovanú radosť, keď sa útek podaril, hoc aj tomu tomu cudzokrajnému. Príjemná oddychovka s pekným posolstvom, ktorá sa opiera o kvalitné herecké výkony na čele s Johnom Millsom a Ericom Portmanom. ()
A já myslela, že II. světová válka byla krutá a děsivá. A jaxe tady ukazuje, byla to docela prdel. Teda aspoň v Colditzu. Němci se tu veřejně zesměšňují a jejich velitel se tomu ještě řehtá. Vězni tu mají i svůj vlastní obchůdek, pořádají veselé estrády a jejich hlavním cílem je vymyslet dokonalý útěk. Rozhodně se tu nikdo nenudí. Jíst a pít mají co, spát taky kde. Až zase bude nějaká válka a my křehké ženy budem povolány k obraně vlasti, mým prvotním úkolem bude stát se rychle důstojníkem naší skvělé armády a při nejbližší příležitosti se někde nechat zatknout nepřítelem. A pak už si budu jen v klidu válet šunky v nějaké príma důstojnické base a budu čekat, až mě nějací blázni, co se celou válku válely v zákopech na frontě, přijdou osvobodit. :-) Rozhodně se nemíním žádného útěku účastnit - klidně je pomůžu vymýšlet a realizovat, ale ven mě nikdo nedostane. Přece jen je tu možnost, že by mě někdo mohl při pokusu o útěk zastřelit - a do mě by se netrefil jen blbec. A pokud budu mít štěstí, dostanu se do multikulturního zajateckýho tábora, abych se mohla naučit cizím jazykům a třeba tam narazím i na potrhlýho Frantíka a partičku Anglánů, kteří nás budou bavit svým typickým humorem... A závěrem nezbývá než poděkovat programovým tvůrcům v ČT art, že tenhle film objevila a hodila na obrazovku. ()
´Útěk z Colditzu´ je snímkem v řadě obdobných filmů o zajateckých táborech a útěcích z nich. Námětově se tu převážně naráží na ´Ženevskou úmluvu´, kde se mimo jiné píše i právu válečných zajatců na pokus o útěk. A o tom tento příběh vypráví. Po technické stránce je zpracování samozřejmě poplatné době, ale i tak i dnes nadále zůstává stále zajímavým. Děj není nijak nudný, byť co se týče nějakého toho napětí nelze bohužel o co stát. Ale to také závisí hlavně na přístupu k dané látce. Jedná se tedy o klasiku, která rozhodně stojí za shlédnutí. ()
Přesně tohle je ten typ filmu u kterého lze srovnávat, jak vypadají filmy se stejnou tématikou z Evropy a USA. Tento film bych si dovolil částečně porovnat s klasikou The Great Escape. Hlavní rozdíl vydím hlavně v tom, že filmy z Velké Británie mají mnohem vtipnější humor, vědí jak s ním nakládat a kdy je ta vhodná doba na nějaký žertík. Další rozdíl je, že zatímco americké filmy i z vězeňského ( zajateckého) prostředí jsou napěchovány akcí, tak ty z VB jsou spíše komornější a raději vsázejí na zajímavé dialogy, díky kterým se divák lépe seznámí s hlavními postavami.. A nyní bych chtěl napsat pár bodů k samotnému filmu: hrozně mě to bavilo sledovat především díky nepředvidatelnosti snímku. Nikdy nevíte, komu se podaří zdrhnout, kdo bude za nepovedený útěk zastřelen, nebo který z plánů se podaří Němcům odhalit a který ne. Na filmu musím také pochválit jazykovou bariéru mezi jednotlivými národy a to že jich je tu požehnaně ( Němci, Angličané, Francouzi, Poláci - ti mě pobavili nejvíc a Holanďani) Každá z těchto národnosti má zde svůj prostor a vojáci se chovají přesně podle jejich národnosti. Film má naprosto ideální stopáž, díky které nenudí, ale ani nemáte pocit že ej film krátký. Herecké výkony jednoduše skvělé. Pokud jste film neviděli, tak to určitě napravte, stojí to za to - je to mnohem lepší než Colditz z roku 2005. ()
Na filmu mě nejvíc zaujal volný režim zajatců a fairové zacházení s nimi, téměř bez svévole. ()
Zacatek skutecne odlehceny humorem a ja se tesil, ze to bude pokracovat napric celym filmem. Ovsem jak to tak byva, mnoho postav dej komplikuje, nezbyva prostor na budovani srandy i napeti a nakonec to preci jen neni zadna velka slava, ale aspon pripomenuni skutecnosti, ze neco takoveho bylo a nejaky utek se taky podaril. ()
Reklama