Režie:
Alan RickmanKamera:
Ellen KurasHudba:
Peter GregsonHrají:
Kate Winslet, Matthias Schoenaerts, Alan Rickman, Stanley Tucci, Helen McCrory, Steven Waddington, Jennifer Ehle, Hal Hewetson, Rupert Penry-Jones (více)VOD (4)
Obsahy(2)
Královský dvůr za doby Ludvíka XIV. byl nabitý vášněmi, lascivností a nebezpečím. To se často ukrývalo pod sešněrovanými korzety, napudrovanými parukami a bohatými krinolínami dvorních dam, jež za svými vějíři uměly zamaskovat nejednu špinavost. A tak je tomu i v případě Královy zahradnice. Kate Winslet jako emancipovaná zahradnice Sabine De Barra je povolána do Versailles, aby pro krále Francie vytvořila zahrady dosud nevídané nádhery. Pro pobyt u dvora krále Slunce jsou ale potřeba hodně ostré lokty. Kate v roli Sabine musí obstát nejen jako profesionálka, která navrhne zahrady obdivované celý světem. Musí obstát i jako žena, která skrývá tajemství z minulosti. A jako vášnivá a emocionální bytost, která svou upřímností vnese do Versailles nebývalý rozruch a rozpoutá vlnu se zvláštní vlastností. Vlnu, jež umí smést toho, kdo ji rozpoutal. (Bontonfilm)
(více)Videa (1)
Recenze (183)
No ano, nakonec jsem se přesvědčila o tom, že Králova zahradnice je o tom, jak chudák holka se strašným kloboukem ke štěstí a životní lásce (a prozření) přišla. Není to teda nic velkolepého, překvapivého ani francouzského (slyšet kohokoli, jehož rodný jazyk je angličtina, říkat Monsieur mě baví), ale je to roztomile koukatelné. Dramatický moment je tu teda jediný, jinak je tu spíš krásná příroda (divoké lesy x uhlazené dvory a dvorky) a překypující dekolt Kate Winsletové. Není to peklo, tohle jsou Versailles. ()
Film o zahradní architektce v době Ludvíka XIV. přicházející s revolučním návrhem, trochou psychologie i filosofie a traumatem z minulosti. Jak mám Winsletku ráda, tohle neměla brát. Místo unikátního půvabu vypadala unaveně, což asi vzhledem k postavě i měla, a jak ta uvadající růže, o které zde bude taky řeč, a Alan Rickman to tak možná chtěl a byl spokojen, ale mně se to nelíbilo a už vůbec ne vedle šéfa-kolegy-kamaráda-přítele-milence, který vypadal jak její v lepším případě mladší brácha, takže při milostné scéně jsem radši počítala oka na jehlici. Výprava a kostýmy naopak úžasné. Kéž by to stačilo. ()
I kdybych odhlédl od své přezíravosti k podobným kostýmním spektáklům, nemohl bych o tomto filmu napsat nic pozitivního. Snad vše, co jsem o něm četl v materiálech od Bontofilmu, mi přišlo nemístné, skoro až vylhané - logline slibuje úplně jiný film, než ve skutečnosti zhlédnete. Původně jsem se například domníval, že postava Sabine De Barra bude muset o zakázku u dvora tvrdě bojovat a že bude mít za úkol vytvořit kompletní zahradu kolem Versailles, ale v reálu jí to skoro spadne do klína a za úkol má nakonec vytvořit pouze Lasturový háj (Bosquet des Rocailles, pro film zhotovena replika originálu, který stojí dodnes), který je v celém komplexu obřích palácových zahrad (800 ha) jen malou částí, vymyká se však z přísné formálnosti celých zahrad a představuje malý kousek chaosu (odtud původní titul filmu "A Little Chaos"). Samotná postava Sabine De Barra je fiktivní a film se od historických reálií odchyluje i dalších ohledech, neuškodí tedy mít to při jeho sledování na vědomí. Dějová linka milostného sbližování Andrého a Sabine mě nebavila, ačkoli je ve filmu zcela dominantní, a vše ostatní je tam spíše jen do počtu, jako nezbytné atributy podobných historických filmů z této éry, takže pochopitelně nemůžou chybět slibované intriky apod. Film sice skutečně obsahuje většinu z avizovaných motivů, jejich zpracování mi ale přišlo strašně povrchní - člověk se o toho postavách dozví asi tolik, jako o dobovém zahradnictví, tedy skoro nic. Rád bych třeba napsal, že u mě Rickman coby Ludvík XIV. vyvolával záchvaty smíchu, ale popravdě mi zástupně za něj bylo spíše jen trapně (on sám o své roli pronesl: "...Když hrajete Ludvíka XIV., nemusíte se moc hýbat a ve tváři máte ten samý výraz, jako když něco režírujete."). Z celého filmu je znát, že tvůrci zápasili s velmi napjatým rozpočtem, kvůli němuž se mj. nenatáčelo v originálních lokacích ve Francii, ale v Anglii (což mi připomíná, že mi mimochodem strašně trhal uši rozpor mezi tím, že děj je zasazen do Francie 17. stol. a všechny postavy mají francouzská jména, ale ztělesňují je britští herci, kteří mluví anglicky - osobně zkrátka zastávám asi trapný názor, že by se ve filmu mělo mluvit jazykem země, ve které se děj odehrává). Ve výsledku nemám za sebe problém napsat, že na nudnější novinářské projekci jsem dlouho nebyl. K uzoufání nudný, nenápaditý a strašlivě zbytečný film, který mě dokonale otrávil. Jednu hvězdu za výbornou práci kostýmní výtvarnice Joan Bergin, která procestovala celý svět, aby sehnala autentické prvky (například hedvábí měla z Itálie) a které se podařilo u obou hlavních hrdinů prostřednictvím kostýmů vyjádřit rozdíly jejich povah. ()
Králova zahradnice je melodramatem z červené knihovny tak čistým, že se chvílemi zdá, jako by ani nemohla být myšlena vážně. V době sebeuvědomnělých meta-filmů pracujících s žánrovými prvky jako s dílky lega není snadné uvěřit, že by někdo nabídl film tak žánrově čistý „nezištně“ a s vážnou tváří. V případě Královy zahradnice tomu tak ale nejspíš bude. Mluvíme tu o příběhu s postavami definovanými tak jasně, že jediný krůček k větší doslovnosti by byl obléknout hodné do bílého a zlé do černého šatu. Winsletová ztvárňuje prototyp „absolutně emancipované, ale ne hystericky feministické Ženy“, jež může být svedena pouze mužem, který ji nejdřív dá na vědomí svůj respekt všemi myslitelnými i nemyslitelnými způsoby. Schoenaerts „Mistr projektant“ naštěstí takový je, a že jde o dokonalého gentlemana se pozná i podle toho, že jako jediný muž ve Francii nenosí paruku, ale honosí se vlastními krásnými kadeřemi! ()
Zástup známých a dobrých herců se motá po zahradách Versailles a...........a to je všechno. Vtip jsem tu nenašel, ačkoliv jsem se hodně snažil, romantická linka je odfláklá, ale hlavně ten film je zoufale o ničem. Herci se sice snaží a kostýmy jsou pěkné, ale to nestačí. Asi to měl být zahradnický Vatel, ale nepovedlo se. Rickman a spol. šlápli pořádně vedle. 30% ()
Galerie (38)
Zajímavosti (14)
- Hoci André Le Notre bol skutočnou osobou, postava Sabine je fiktívna. V tej dobe bolo nemožné, aby žena vykonávala danú profesiu. Alan Rickman sa vyjadril, že miluje myšlienku "vloženia úplne fiktívnej postavy do známeho kúska histórie". (Laslo)
- Celosvětová premiéra proběhla 13. září 2014 na Torontském IFF. (Varan)
- Napriek tomu, že sa dej filmu odohrával vo Francúzsku, pracovali filmári len na opačnej strane Lamanšského prielivu, a to vo Veľkej Británii. (MikaelSVK)
Reklama