Režie:
Robert SiodmakKamera:
Siegfried HoldHudba:
Erwin HalletzHrají:
Lex Barker, Gérard Barray, Rik Battaglia, Michèle Girardon, Alessandra Panaro, Teresa Lorca, Fausto Tozzi, Hans Nielsen, Gustavo Rojo, Kelo Henderson (více)Obsahy(1)
Mexiko 1864. Země je obsazena Francouzi. Napoleon III. navzdory odporu lidu prohlásil za mexického císaře arcivévodu Maxmiliána Rakouského. Mexický prezident Juarez však boj proti Francouzům nevzdal. Do země stižené občanskou válkou přijíždí v utajení Juarezův přítel a poradce doktor Sternau, jenž se vrací z USA z cesty za prezidentem Lincolnem s prosbou o finanční a zbrojní podporu. Následně má Sternau pro Juarese získat podporu místního hraběte Fernanda di Rodrigandy. Jeho cesta je však lemována mnohými nebezpečími, a to nejen ze strany Francouzů, ale také nekontrolovatelného Juarezova důstojníka Verodojy i proradného syna hraběte Alfonsa. Ten kvůli dluhům předstírá lásku k indiánské princezně Karaje, která jako jedna z mála ví, kde se ukrývá bájné aztécké zlato... Rok 1965 přinesl nejen největší počet filmových adaptací mayovek do německých kin, ale také definitivní rozdělení produkce mezi dva výrobce. Zatímco producent Horst Wendlandt měl výsadní a smluvně vázané právo na adaptování příběhů z Divokého západu, konkurenční producent Artur Brauner se ujal knih zasazených do jiných lokalit. Divácký úspěch Žuta Braunerovi potvrdil, že zlatým dolem nejsou pouze snímky s Pierrem Bricem, ale že nemenším lákadlem může být i pouhá účast Lexe Barkera. Zatímco spřádal plány na realizaci dalších vyprávění o dobrodružstvích Kary ben Nemsího v Orientu, přistoupil k realizaci projektu s jiným Mayovým hrdinou, doktorem Sternauem. Výsledkem adaptace rozsáhlého kolportážního románu byl dvoudílný projekt, jehož je Poklad Aztéků první částí. Vyprávění pak přímo pokračuje v Pyramidě boha slunce... Původní Braunerův plán natáčet film přímo v autentických lokacích v Mexiku vzal, s ohledem na rozpočet i nelehkou spolupráci s mexickými partnery, rychle za své, a tak i tentokrát filmařům americké scenérie suplovala Jugoslávie. Pro zdání autenticity si zapůjčili záběry mexických pyramid z cestopisného dokumentu, které se ve filmu objevují pod úvodními titulky. Režie se nakonec ujal ostřílený řemeslník Robert Siodmak, jenž pro Braunera realizoval již Žuta. Herecký ansámbl opět využívá osvědčených tváří v čele s Lexem Barkerem coby doktorem Sternauem. Humornou figurku obchodníka s kukačkovými hodinami Andrease Hasenpfeffera ztvárnil Ralf Wolter, známý divákům coby Sam Hawkens. Role záporáka se také tentokrát ujal španělský herec Rik Battaglia a part druhého zloducha přes původní neochotu přijal francouzský představitel Gérard Barray, jenž byl do té doby znám ryze opačnými rolemi. Řady záporáků tentokrát obohatila i intrikující žena v podání slavné francouzské herečky Michele Girardonové. Ve vedlejší roli se také objevuje italská hvězda konce padesátých let Alessandra Panarová. (Česká televize)
(více)Recenze (82)
Tuto mayovku natočil jako 1. díl německo-židovský režisér Siodmak podle literární předlohy celkem dobře. (2. díl se jmenuje Pyramida boha Slunce). Film je na rozdíl od vinnetouovské klasiky pojat více pohádkově, či divadelněji (mnohdy jsou scény točeny jen ve studiu). Zvláště Indiáni působí nepřesvědčivě, tak nějak toporně. To ale nic nemění na tom, že romantický příběh je dobrý a Lex Barker jako dr. Sternau, málo známá Michele Girardonová jako prohnaná Josefa, Gérard Barray jako zkažený šlechtic a zvláště Rik Battaglia jako bezcharakterní mexický kapitán Lazaro Verdoja, podávají skvělé herecké výkony. Co se týče Battaglii, je to asi jeho nejpřesvědčivější role padouchů ze všech filmových mayovek. Výborný dobrodružný film pro mládež (pomineme-li nesprávný ideologicko-politický příklon k juarezovsko-americké revoluční politice). ()
Některé souboje působí v dnešní době neskutečně naivně, ale to by tak nevadilo, horší už je to s naprosto jalovým scénářem v příběhu kde postavy se spíš vyskytnutou jsou přidány na jednu či druhou stranu a tím to hasne. Po nějaké dramatické dějové záplatce ani vidu ani slechu, ale Lexovi modrý oči ty dvě dám. ()
Trochu změna prostředí, ale ne až tak zásadní, protože ono se pořád natáčelo v podstatě na jednou místě. Tady nejsou postavy, které by člověk znal, i když je hrají herci, jež jsou známí z ostatních film. Je to místy celkem humorné a Ralf Wolter je prostě srandovní. Jinak je ale příběh takový nijaký, v závěru mi přijde nedotažený. ()
Film působí velmi směšně.Obvzlášť ve scénách s indiány.Už samotný úvod je jako z nějaké pohádky a ne z dobrodružného filmu.Do očí bijící kulisy a pyrotechnické efekty jsou směšné,stejně tak i indiáni.Vyžehlené kostýmy jsou jako ze škatulky a na rozdíl od mayovek s Shatterhandem tu zřejmě indiány hrají jen němci.Jejich bílé tváře píchají do očí.40% jen za Barkera a Woltera. ()
Ak by ste čakali nejakú dobrodružnú honbu za tajomným pokladom ( viď STRIEBORNÉ JAZERO ), s frňákom narazíte tvrdo, tak ako ja. Tešil som sa na akúsi predpotopnú ,,jonesovku,, plnú akcie ( a nemusela byť ktovieako veľkorysá ). Namiesto toho som čučal na nudu, intrigy a sem tam nejaký pästný súboj. Snáď ma pokračovanie privedie na tú správnu stopu. ()
Galerie (13)
Photo © Omnia Deutsche Film Export
![Poklad Aztéků - Fotosky](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w663/files/images/film/photos/158/975/158975553_727364.jpg)
Zajímavosti (11)
- Producent filmu Artur Brauner pôvodne zamýšľal natáčanie filmu v Mexiku, ale nakoniec sa rozhodlo v prospech Juhoslávie, kde sa natáčalo mnoho ďalších filmov Karla Maya. (westerns)
- První Mayovka, která nezískala ani "Zlaté plátno" za tři miliony návštěvníků, ani cenu "Bambi" za obchodně nejúspěšnější film roku. (hippyman)
- Doba natáčení: 31. srpna 1964 až 29. ledna 1965. (hippyman)
Reklama