Režie:
Robert SiodmakKamera:
Siegfried HoldHudba:
Erwin HalletzHrají:
Lex Barker, Gérard Barray, Rik Battaglia, Michèle Girardon, Alessandra Panaro, Teresa Lorca, Fausto Tozzi, Hans Nielsen, Gustavo Rojo, Kelo Henderson (více)Obsahy(1)
Mexiko 1864. Země je obsazena Francouzi. Napoleon III. navzdory odporu lidu prohlásil za mexického císaře arcivévodu Maxmiliána Rakouského. Mexický prezident Juarez však boj proti Francouzům nevzdal. Do země stižené občanskou válkou přijíždí v utajení Juarezův přítel a poradce doktor Sternau, jenž se vrací z USA z cesty za prezidentem Lincolnem s prosbou o finanční a zbrojní podporu. Následně má Sternau pro Juarese získat podporu místního hraběte Fernanda di Rodrigandy. Jeho cesta je však lemována mnohými nebezpečími, a to nejen ze strany Francouzů, ale také nekontrolovatelného Juarezova důstojníka Verodojy i proradného syna hraběte Alfonsa. Ten kvůli dluhům předstírá lásku k indiánské princezně Karaje, která jako jedna z mála ví, kde se ukrývá bájné aztécké zlato... Rok 1965 přinesl nejen největší počet filmových adaptací mayovek do německých kin, ale také definitivní rozdělení produkce mezi dva výrobce. Zatímco producent Horst Wendlandt měl výsadní a smluvně vázané právo na adaptování příběhů z Divokého západu, konkurenční producent Artur Brauner se ujal knih zasazených do jiných lokalit. Divácký úspěch Žuta Braunerovi potvrdil, že zlatým dolem nejsou pouze snímky s Pierrem Bricem, ale že nemenším lákadlem může být i pouhá účast Lexe Barkera. Zatímco spřádal plány na realizaci dalších vyprávění o dobrodružstvích Kary ben Nemsího v Orientu, přistoupil k realizaci projektu s jiným Mayovým hrdinou, doktorem Sternauem. Výsledkem adaptace rozsáhlého kolportážního románu byl dvoudílný projekt, jehož je Poklad Aztéků první částí. Vyprávění pak přímo pokračuje v Pyramidě boha slunce... Původní Braunerův plán natáčet film přímo v autentických lokacích v Mexiku vzal, s ohledem na rozpočet i nelehkou spolupráci s mexickými partnery, rychle za své, a tak i tentokrát filmařům americké scenérie suplovala Jugoslávie. Pro zdání autenticity si zapůjčili záběry mexických pyramid z cestopisného dokumentu, které se ve filmu objevují pod úvodními titulky. Režie se nakonec ujal ostřílený řemeslník Robert Siodmak, jenž pro Braunera realizoval již Žuta. Herecký ansámbl opět využívá osvědčených tváří v čele s Lexem Barkerem coby doktorem Sternauem. Humornou figurku obchodníka s kukačkovými hodinami Andrease Hasenpfeffera ztvárnil Ralf Wolter, známý divákům coby Sam Hawkens. Role záporáka se také tentokrát ujal španělský herec Rik Battaglia a part druhého zloducha přes původní neochotu přijal francouzský představitel Gérard Barray, jenž byl do té doby znám ryze opačnými rolemi. Řady záporáků tentokrát obohatila i intrikující žena v podání slavné francouzské herečky Michele Girardonové. Ve vedlejší roli se také objevuje italská hvězda konce padesátých let Alessandra Panarová. (Česká televize)
(více)Recenze (82)
Tato Mayovka se mi zdá ze všech těch bez Vinnetoua nejlepší. Je zde spoustu sympatických postav (Dr.Sternau, Hasenpfeffer, Potoka), ale i nesympatických postav (Alonzo, Verdoja, Bazin). Rik Battaglia hraje svou obvyklou roli záporáka skvěle a překvapí nás představitel Dartagnana Gerard Barey v netypické záporné roli. Ralf Wolter jako Hasenpfeffer je zárukou vtipných situací, které jsou opravdu vtipné, a ne trapné. Románovou předlohu jsem nečetl, možná buhudík, protože jinak bych možná musel hodnotit trochu přísněji. ()
Jedná se o jeden z nejslabších, dobrodružných příběhů s Lexem Barkerem. Ta příběhová linie je sice podobná, jako je tomu ve všech těch předchozích, ale něco tady tomu prostě chybí. Dějová stránka je rozhodně slabší a komické vsuvky filmu jen škodí. Možná jen šlo o odlehčení pro mladšího diváka, ale i to se dá přece udělat s jakýmsi vkusem, jako tomu bylo třeba v sérii o Vinnetouovi. Místo drsného hrdiny, který uspí svou pravačkou kde jakého padoucha, je z Oldy Šetrného jakýsi načesaný doktůrek, který si sice umí taky s bezprávím poradit, ale už ne, s tou drsnou grácií, na kterou jsem si zvyknul. ()
Dva znepřátelení vládci, dva charismatičtí padouši, jeden poklad, jedna princezna a jeden velice elegantní doktor. Fešácký hrabě se honí za pokladem, proradný Verdoja za dr. Sternauem, Frank za Rositou, Potoka za princeznou a princezna za hrabětem. Navíc se do toho míchají Aztékové, Čičimekové, Mexičané, Francouzi a Abraham Lincoln. Na filmovou mayovku nezvykle zamotaný příběh, spousta postav i hudebních motivů. Hvězdičku si zaslouží dokonalá choreografie šlechtického souboje, elegantní design dr. Steranua a dva skvělé záporné protipóly v podání Gérarda Barraye a Rika Battagliy. ()
TV/// Obsazení 7/10 Děj 7/10 Hudba 7/10 Efekty 7/10/// +zajímavé prostředí, atmosféra –vyloženě je zde cítit, že je film rozdělen na 2 části/// Tak tohle je film, který předcházel druhé části s názvem Pyramida boha slunce. Kterouž to jsem viděl paradoxně jako první. A právě většina z vás tvrdí, že první část je lepší. Ovšem u mě je to naopak. I tato část je určitě zajímavější než mnoho májovek. Jenže hlavně z počátku trvá než se dostaneme do děje. Vše se rozjíždí pomalu a některé postavy se objeví až v polovině filmu. Podobné je to s hudebním doprovodem. V druhé části jede jeden song za druhým. Zde chvíli trvá než se hudba pořádné rozproudí. Jinak postavy jsou zde zajímavé a příběh se zde pěkně zamotává. Málo prostoru zde mají indiáni, ale ti si to v Pyramidě vynahradí./// Celkem 70%/// ()
Trochu změna prostředí, ale ne až tak zásadní, protože ono se pořád natáčelo v podstatě na jednou místě. Tady nejsou postavy, které by člověk znal, i když je hrají herci, jež jsou známí z ostatních film. Je to místy celkem humorné a Ralf Wolter je prostě srandovní. Jinak je ale příběh takový nijaký, v závěru mi přijde nedotažený. ()
Galerie (13)
Photo © Omnia Deutsche Film Export
![Poklad Aztéků - Fotosky](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w663/files/images/film/photos/158/975/158975551_918984.jpg)
Zajímavosti (11)
- Spolu s Pyramidou boha Slunce (1965) jde o nejdéle natáčenou Mayovku (152 dní). (hippyman)
- Producent filmu Artur Brauner pôvodne zamýšľal natáčanie filmu v Mexiku, ale nakoniec sa rozhodlo v prospech Juhoslávie, kde sa natáčalo mnoho ďalších filmov Karla Maya. (westerns)
- V priebehu jedného roka od premiéry videlo film v Československu celkovo 543,052 divákov. (Raccoon.city)
Reklama