Režie:
Robert SiodmakKamera:
Siegfried HoldHudba:
Erwin HalletzHrají:
Lex Barker, Gérard Barray, Rik Battaglia, Michèle Girardon, Alessandra Panaro, Teresa Lorca, Fausto Tozzi, Hans Nielsen, Gustavo Rojo, Kelo Henderson (více)Obsahy(1)
Mexiko 1864. Země je obsazena Francouzi. Napoleon III. navzdory odporu lidu prohlásil za mexického císaře arcivévodu Maxmiliána Rakouského. Mexický prezident Juarez však boj proti Francouzům nevzdal. Do země stižené občanskou válkou přijíždí v utajení Juarezův přítel a poradce doktor Sternau, jenž se vrací z USA z cesty za prezidentem Lincolnem s prosbou o finanční a zbrojní podporu. Následně má Sternau pro Juarese získat podporu místního hraběte Fernanda di Rodrigandy. Jeho cesta je však lemována mnohými nebezpečími, a to nejen ze strany Francouzů, ale také nekontrolovatelného Juarezova důstojníka Verodojy i proradného syna hraběte Alfonsa. Ten kvůli dluhům předstírá lásku k indiánské princezně Karaje, která jako jedna z mála ví, kde se ukrývá bájné aztécké zlato... Rok 1965 přinesl nejen největší počet filmových adaptací mayovek do německých kin, ale také definitivní rozdělení produkce mezi dva výrobce. Zatímco producent Horst Wendlandt měl výsadní a smluvně vázané právo na adaptování příběhů z Divokého západu, konkurenční producent Artur Brauner se ujal knih zasazených do jiných lokalit. Divácký úspěch Žuta Braunerovi potvrdil, že zlatým dolem nejsou pouze snímky s Pierrem Bricem, ale že nemenším lákadlem může být i pouhá účast Lexe Barkera. Zatímco spřádal plány na realizaci dalších vyprávění o dobrodružstvích Kary ben Nemsího v Orientu, přistoupil k realizaci projektu s jiným Mayovým hrdinou, doktorem Sternauem. Výsledkem adaptace rozsáhlého kolportážního románu byl dvoudílný projekt, jehož je Poklad Aztéků první částí. Vyprávění pak přímo pokračuje v Pyramidě boha slunce... Původní Braunerův plán natáčet film přímo v autentických lokacích v Mexiku vzal, s ohledem na rozpočet i nelehkou spolupráci s mexickými partnery, rychle za své, a tak i tentokrát filmařům americké scenérie suplovala Jugoslávie. Pro zdání autenticity si zapůjčili záběry mexických pyramid z cestopisného dokumentu, které se ve filmu objevují pod úvodními titulky. Režie se nakonec ujal ostřílený řemeslník Robert Siodmak, jenž pro Braunera realizoval již Žuta. Herecký ansámbl opět využívá osvědčených tváří v čele s Lexem Barkerem coby doktorem Sternauem. Humornou figurku obchodníka s kukačkovými hodinami Andrease Hasenpfeffera ztvárnil Ralf Wolter, známý divákům coby Sam Hawkens. Role záporáka se také tentokrát ujal španělský herec Rik Battaglia a part druhého zloducha přes původní neochotu přijal francouzský představitel Gérard Barray, jenž byl do té doby znám ryze opačnými rolemi. Řady záporáků tentokrát obohatila i intrikující žena v podání slavné francouzské herečky Michele Girardonové. Ve vedlejší roli se také objevuje italská hvězda konce padesátých let Alessandra Panarová. (Česká televize)
(více)Recenze (82)
"Čím větší ideály, tím více stojí.. A v tom je ta potíž, že ?!" ()
Tohle je prostě klasika. Možná přidám později ještě jednu hvězdu. ()
Ak by ste čakali nejakú dobrodružnú honbu za tajomným pokladom ( viď STRIEBORNÉ JAZERO ), s frňákom narazíte tvrdo, tak ako ja. Tešil som sa na akúsi predpotopnú ,,jonesovku,, plnú akcie ( a nemusela byť ktovieako veľkorysá ). Namiesto toho som čučal na nudu, intrigy a sem tam nejaký pästný súboj. Snáď ma pokračovanie privedie na tú správnu stopu. ()
Děsná nuda a ještě nedokončená. Zbytečná politika, zbytečně moc nepodstatných postav a zase nuda. Přímé pokračování a dokončení příběhu Pyramida boha slunce je na tom ale ještě o něco hůř. ()
Trochu změna prostředí, ale ne až tak zásadní, protože ono se pořád natáčelo v podstatě na jednou místě. Tady nejsou postavy, které by člověk znal, i když je hrají herci, jež jsou známí z ostatních film. Je to místy celkem humorné a Ralf Wolter je prostě srandovní. Jinak je ale příběh takový nijaký, v závěru mi přijde nedotažený. ()
Vcelku solidní dobrodružný film s pěknou hudbou. Pokud se nepletu, v jednom záběru vlaje obrácená mexická vlajka. (136.) ()
Opäť o ničom, sto krát preverená voda, žiadna inovácia priniesť niečo nového, herci sú opäť tupý a hrajú žalostne slabo. Pre mňa ďalší diel čo nemal vôbec vzniknúť. 20% ()
Mexiko bojuje za svoju nezávislosť proti okupácii Francúzskom. Hneď na začiatku filmu je nám dopriané vidieť tajnú jaskyňu s priam rozprávkovým, no nevyužitým pokladom Aztékov. Lex Barker v postave charakterného doktora pomáha, kde treba. Sú tu aj ďalší, ktorí bojujú za pravdu a spravodlivosť. Všetci títo si navzájom dôverujú a vytvárajú pekné priateľstvá. Naopak, problémy a nešťastie prinášajú tí, ktorí majú pokrivený charakter - napríklad vojenský kapitán obťažujúci ženy, či syn počestného boháča bažiaci po hazardných hrách. Po umeleckej stránke môžeme filmu vytknúť snáď len niekoľko nepresvedčivo zahraných úderov. ()
Tieto stare kulty mi smakuju aj po takmer 50 rokoch. 80 % ()
Toto je už na míle ďaleko od prvých Mayoviek s Vinnetuom. Od 33:00 do 34:30 je vidieť ten priepastný amaterizmus. To nie je chyba len scenára, ale aj hercov. ()
Další ze snímlů na motiv románu K.Maye. Tentokrát se odehrává v Mexiku kde právoplatně zvolený prezidnt bojuje proti dotlačenému císaři dosazeného na Mexický trůn. Dr. Sternau (Lex Barker) bojuje po boku prezidenta. Zdatně mu pomáhá A.Hasenpfeffera (Ralf Wolter) ,který se stará o humornou stránku. Príjemný snímek na odpoledne. ()
Mám takový pocit, že jsem nečetl žádný mexický příběh od Maye, a tak nemusím být zatížen očekáváním něčeho, co by ve filmu zaručeně nemělo chybět. Zasazením příběhu do mexické občanské války umožňuje vykreslení postav v jejich charakterech. I když zde se nepokrytě fandí pouze jedné straně. Té, která vychází z indiánského kmene Aztéků a do které se vkládá ta pravá mexická duše a nárok na pokračování. Hlavní postavou je diplomat, špión a doktor Karl Sternau (Lex Barker), který hrdinně bojuje proti státnímu i osobnímu nepříteli. Padouši vynikají vychytralostí, samolibostí a lstivostí. Je zde lstivý floutek a nezodpovědný mladý hrabě Alfonso di Rodriganda y Sevilla (zajímavý Gérard Barray). Je zde Alfonsova snoubenka a vychytralá našeptávačka Josefa Cortejo (půvabná Michèle Girardon). Je zde samolibý kapitán mexické armády Lazoro Verdoja (dobrý Rik Battaglia), který chce ukojit především svůj chtíč. Trochu vtipu přináší obchodní cestující Andreas Hasenpfeffer (Ralf Wolter). Ženským půvabem se může chlubit dcera správce hraběcího panství Rosita Arbellez (Alessandra Panaro) a mladá aztécká princezna Karja (Theresa Lorca). Na té správné straně, které se fandí, stojí také Azték a poručík mexické armády Potoca (Gustavo Rojo), dobrodruh s rychlými kolty Frank Wilson (Kelo Henderson), ten pravý mexický prezident Benito Juarez (Fausto Tozzi), filozofující americký prezident Abraham Lincoln (Jeff Corey), starý vlastenecký mexický hrabě Don Fernando di Rodriganda y Sevilla (Friedrich von Ledebur), správce hraběcího panství Don Pedro Arbellez (Hans Nielsen) a strážce aztéckého tajemství Flathouani (Mirko Kujaćić). A tak se rozvíjí vlastenecký boj, osobní touhy, pátrání po pokladu, láska, nenávist, oddanost, zrady, chtíče, osobní spory a nová a pevná přátelství. Je to nenáročné a přesto stále příjemné ve svém odpočinkovém poslání. ()
Májovka, kterou jsem viděl prvně až teď. Pro mě to bylo něco nového, znám jen ty s Vinnetuem. Trochu mi vadilo recyklace herců z divokého západu, o Lecu Barkerovi nemluvím, ten je jasný. Z mého pohledu to nebylo špatné, jen to bylo trochu jiné než to, na co je člověk zvyklý. ()
Dva znepřátelení vládci, dva charismatičtí padouši, jeden poklad, jedna princezna a jeden velice elegantní doktor. Fešácký hrabě se honí za pokladem, proradný Verdoja za dr. Sternauem, Frank za Rositou, Potoka za princeznou a princezna za hrabětem. Navíc se do toho míchají Aztékové, Čičimekové, Mexičané, Francouzi a Abraham Lincoln. Na filmovou mayovku nezvykle zamotaný příběh, spousta postav i hudebních motivů. Hvězdičku si zaslouží dokonalá choreografie šlechtického souboje, elegantní design dr. Steranua a dva skvělé záporné protipóly v podání Gérarda Barraye a Rika Battagliy. ()
Další Mayovka,tentokráte natočená podle románové série"Tajemství starého rodu" a Old Shatterhand se nám tu změnil v Dr.Sternaua,který má ovšem stejné ctnosti jako on či Kara ben Nemsi.Děj nás zavádí tentokrát do Mexika v době bojů za nezávislost.Scénář se celkem drží románové předlohy,i když mění čas a místa a poměrně velké kusy chybí,hlavní kostra zůstala zachována a filmu se daří držet ducha knihy a chvílemi i slušně zaujmout.Oproti ostatním Mayovkám je tahle trochu více pohádková a to nejen díky pokladu.Je tu také spousta postav-například náš oblíbený a vtipný Ralf Wolter a taký Rik Battagila v roli dalšího Mayovského padoucha(jiný herec asi nebyl tehdy k mání),ovšem opět skvělého.Ano,není to nic světoborného a na zlatou Mayovu čtyřku to nemá,ale je to slušné dobrodružství s nezpochybnitelným morálním ponaučením nejen pro děti.Takže dávám 60% a kdepak mám ty zlaťáky z Mexika? ()
Mayovky o indiánech žijících na jih od Rio Grande pro mě nemají to správné kouzlo. I v téhle je Lex Barker, krásná příroda, kouzelný hudební motiv a slušný záporák. Zdánlivě tedy nic nechybí, ale výsledný dojem je přinejlepším průměrný. Snad za to můžou směšné efekty a křiklavě studiové kulisy, snad fakt, že mu chybí ideály ze série Vinnetoua. Lehké osvěžení v podobě zasazení do doby Francouzské intervence v Mexiku potěšil, ale sám o sobě film nespasil. ()
Lex nezvykle v cowboyskem klobouku. ()
Moc nerozumim, proč zrovna Poklad Aztéků je tak podhodnocený. Vynikající byli záporáci ( Rik Battaglia je prostě jeden z nejlepších gangsterů a Gérard Barray) i některé scény (herna, duel). za mě minimálně 70 % ()
Klasická herecká zostava udržala túto Mayovku na celkom slušnej úrovni a Lex Barker tu dokonca ani nie je za nezraniteľného hrdinu. Čistotou myšlienok a hrdinnou spravodlivosťou ale suverénne vyčnieva nad celú zostavu tých Mexičanov, Francúzov, Aztékov, Američanov a neviem koho, snáď len černosi v tom filme nemali zastúpenie. Naivnosť príbehu som očakával, takže som nebol zaskočený, zaskočil ma len otvorený koniec, a očakávam pokračovanie. ()
Jedná se o jeden z nejslabších, dobrodružných příběhů s Lexem Barkerem. Ta příběhová linie je sice podobná, jako je tomu ve všech těch předchozích, ale něco tady tomu prostě chybí. Dějová stránka je rozhodně slabší a komické vsuvky filmu jen škodí. Možná jen šlo o odlehčení pro mladšího diváka, ale i to se dá přece udělat s jakýmsi vkusem, jako tomu bylo třeba v sérii o Vinnetouovi. Místo drsného hrdiny, který uspí svou pravačkou kde jakého padoucha, je z Oldy Šetrného jakýsi načesaný doktůrek, který si sice umí taky s bezprávím poradit, ale už ne, s tou drsnou grácií, na kterou jsem si zvyknul. ()
Reklama