Režie:
Richard AttenboroughKamera:
Sven NykvistHudba:
John BarryHrají:
Robert Downey Jr., Dan Aykroyd, Geraldine Chaplin, Paul Rhys, Anthony Hopkins, John Thaw, Milla Jovovich, Moira Kelly, Kevin Kline, Diane Lane (více)Obsahy(1)
Ve švýcarském Vevey píše Charlie Chaplin s pomocí přítele George Haydena své paměti … Ve vzpomínkách se vrací k nuznému dětství, kdy ho spolu se starším nevlastním bratrem Sydneym vychovávala matka Hannah. Mnohdy neměla synům co dát do úst a tak se stalo, že jí je odebrali. Charlie strávil rok v chudobinci … Pak se matka začala živit šitím rukavic, brzy se u ní ale projevila duševní choroba. Mívala světlé dny, ale bylo jich stále méně. Nakonec skončila v ústavu ... Charlie byl od útlého věku nadaný imitátor, a když se později seznámil s Fredem Karnem, majitelem londýnského podniku „Hackney Empire“, začal tam účinkovat jako komik. Obecenstvo si ho záhy oblíbilo a jeho popularita rostla. V té době se seznámil s Hetty Kellyovou a když zanedlouho odjížděl do Ameriky, oba si představovali, že se po jeho návratu opět setkají a budou pokračovat ve známosti. První zastávkou Charlieho v Americe bylo Butte ve státě Montana. Tam se také poprvé setkal s filmem, který ho okouzlil. Odjel do Kalifornie, kam ho telegramem pozval režisér a producent Mack Sennett. Při prvním setkání mu sice Charlie právě nepadl do oka, ale svými kousky si ho brzy zcela získal. Chaplin začal natáčet a stal se svědkem počátků filmového průmyslu. V kostymérně si jednoho dne vybral tmavý obnošený oblek, k němuž přidal buřinku. Když si ještě přilepil knírek, byla na světě postava Tuláka. Charlie se brzy začal zajímat i o režii, toužil ale po vlastním pořadu a proto opustil Sennetta, aby se dal dohromady s Broncem Billym Andersonem. V jeho filmech byla cítit kritika poměrů v zemi, před čímž ho důrazně varoval Sydney, který za ním přijel i se svou manželkou Minnie. Také mu sdělil, že Hetty se provdala … To už byl Charlie Chaplin slavný a účastnil se nejrůznějších večírků s tehdejšími hvězdami. Jeho přítelem se stal Douglas Fairbanks a také na filmovém nebi oslnivě zářící Mary Pickfordová, jeho manželka. Na jednom večírku potkal i svou první manželku, tehdy jen šestnáctiletou Mildred Harrisovou. V necelých třiceti letech měl vlastní studio a brzy ho s otevřenou náručí přijal i Hollywood. Při oslavách konce 1. světové války se setkal s Johnem Edgarem Hooverem, prvním šéfem FBI, jehož nabubřelé řeči a očividná nenávist k přistěhovalcům se ho nemile dotkly. Dal to najevo a udělal si z něj doživotního nepřítele. Když zjistil, že Mildred mu nalhala, že je těhotná, ačkoli to nebyla pravda, rozhodl se ji opustit. V rámci rozvodového řízení se mu Mildred pokusila sebrat nedokončený film, se kterým Charlie spolu s bratrem a jeho ženou uprchli do Salt Lake City. Podařilo se jim vyzrát na pronásledující je policii a film byl zachráněn. Do Ameriky za Charliem přijela i matka, on ale jen velice těžko snášel její záchvaty šílenství … Rozjel se zpět do Londýna. Opět se setkal s Karnem, který mu sdělil smutnou novinku: Hetty hned po válce zemřela na chřipku, která tehdy mezi obyvatelstvem řádila. V Londýně ale čekalo Charlieho zklamání: při návštěvě hospody ho lidé sice poznávali, ne všichni mu ale byli příznivě nakloněni a od některých se dočkal i nadávek. Pochopil, že svou vlast ztratil a rozhodl se, že se definitivně usadí v Americe … V té době se pomalu začínal prosazovat mluvený film, ale Charlie si nedokázal představit svého Tuláka, jak mluví. Fairbanks ho také několikrát varoval před jeho politickými postoji, které Hoover, jenž ho celá léta neúnavně špehoval, pokaždé využil k tomu, aby ho označil za komunistu. Chaplin se podruhé oženil s Litou Greyovou, se kterou měl dva syny. Později se rozešli a žili odděleně. Dokončoval natáčení filmu „Zlaté opojení“ … Další Chaplinovou manželkou se stala nadaná herečka Paulette Goddardová, vlastním jménem Levyová. Chaplin se účastnil módního života a sám žil v luxusu. Přesto ho nepřestávala znepokojovat politická situace, hospodářská krize a bídný život prostých lidí… (TV Prima)
(více)Videa (1)
Recenze (331)
Málem jsem se u Chaplina unudil. Nesnesitelné dvě a půl hodiny společenských keců a hodnocení přes 80% opravdu nechápu. V devadesátkách možná ještě nebyl pytel s životopisnými snímky tak protržený, ale teď je to až trapně šablonovitý scénář mapující celý život. Z filmu si nepamatuju snad jediný moment, co by mě nějak dostal, ale kvůli výkonům a výpravě to ohodnotím aspoň tím průměrem. ()
Pečlivá rekonstrukce života slavného komika. Attenborough vypráví příběh pomocí flashbacků a zevrubně popisuje chudé dětství, vrcholnou slávu i osobní trable a pletky se ženami. Úvodní desítky minut připomínají svojí retro atmosférou, melodickou hudbou a pečlivou výpravou velmi silně začátek Once Upon a Time in America a i když Chaplin baví o něco méně po překlenutí se do prostřední části filmu, kde primárně vidíme úspěchy a všechny možné romantické avantýry, pořád si Richard Attenborough drží vysokou úroveň, silnou výpovědní hodnotu a umně komponuje poctu legendě. ()
K zvládnutí nesnadného námětu se spojily - zdá se - nejlepší tehdy dosažitelné síly, zčásti dokonce i umírající poslední Chaplinova choť a otci tolik podobná a herecky rovněž výrazná dcera Geraldina. Obtížné a krajně nesnadné zadání - najít herce, který by byl s to postihnout neopakovatelné Chaplinovy kreace a přenést je, neztenčené a nezkreslené, do umělcova neméně osobitého a výrazného soukromí, se angažováním Roberta Downeyho podařilo v podstatě beze zbytku naplnit. Za nosný považuji i nápad na vytvoření fiktivního Chaplinova biografa, který se nemůže neptat i na nejcitlivější věci géniova života chladně chirurgicky věcným způsobem a vlamovat se tak do nejvnitřnějších komnat intimity; Anthony Hopkins dal této postavě vše, aby zvýraznil její lidský rozměr při současném ponechání průvodcovy epizodnosti a okamžikovosti. Osnova životopisné knihy tak byla nepochybně rozvinuta a rozmnožena. Ale fakt, že film zůstal závislý na chaplinovské sebereflexi, skutečnost, že je jeho páteří, je současně také slabinou Attenboroughova režisérského přístupu. Zatímco první část filmu přímo kypí životem, je plnohodnotným geniálním hraným filmem a použitá metoda chronologických uzlových vstupů děj CHAPLINA dále dynamizuje, zhruba od poloviny díla postupně nabývá na převaze "jen" nadprůměrně zvládnutý hraný umělecký dokument. Kompozice je tak rozlomena; obě části, jakkoliv jsou natočeny s attenboroughovskou virtuozitou, se vzájemně oslabují a zejména vyznění závěrečných částí filmu je touto živelnou, ne zcela zvádnutou synergií viditelně oslabeno. Ale i v této podobě se podařilo vytvořit zajímavý, pestrý, nenudný a výrazně autorsky originální film, který svůj základní smysl - složit hold neopakovatelnému umění jednoho z největších géniů světového hraného filmu - naplnil beze zbytku. Lze říci, že nejen autorsky, ale především - je to jeho další velké plus - divácky. ()
Pre mňa to najlepšie od R. Attenborougha. Chaplinov nesmierne bohatý a inšpiratívny život toho na plátne ponúka neskutočne veľa. Nejde iba o zaujímavý životopisný dej odhaľujúci mnohé o tomto hercovi nemej éry, výborných hercov (hlavne Downey, ten ako keby Chaplinovi z oka vypadol), výbornú réžiu a výpravu, predovšetkým sa tu divák dozvie veľa o samotnom nemom filme, o tom ako sa točil taký nemý film, ako Chaplin na nemý film narazil, čím ho očaril, vznik Tuláka, ako sa mu darilo boriť sa prekážkami od rôznych závistlivcov, jeho slabosti, radosti, prečo bol vyhostený... Tiež sa divák dozvie niekoľko informácií o ľuďoch tej doby, hlavne o Chaplinových hereckých kamarátoch - Douglas Fairbanks, Mary Pickford, D. W. Griffith... a mnohých ďalších. Pár slabších miest sa tu síce nájde, hlavne spočiatku, ale bohato to vynahrádza stred a hlavne krásny, emotívny záver v doprovode prierezu toho najlepšieho čo Chaplin natočil. Skrátka snímok nie je len pre diváka atraktívne a zaujímavo natočený, predovšetkým je tak informačne bohatý, že ho docení každý, kto sa o film aspoň trochu zaujíma. 85/100 ()
Životopisných filmov bolo a bude. Niktoré sú dobré iné nie. Väčšina z nich je o tom istom a nemusíte tam čakať žiady veľký dejový zvrat ale filmy ako ray a walk the line sú niečim výnimočné a to že nám ukazujú veľkých umelcov takých aký boli. Lenže po zhliadnutí tohoto filmu poznám dva filmy ktoré sa svojou genialitou radia k najväčšej možnej špicke a po zhliadnutí máte chuť tlieskať a dokonca plakať - Amadeus a Chaplin. Keď som videl amádea musel som si zohnať jeho hudbu ašte stále ju nemám kompletnú ale nejakú tú pamäť mám pekne zapratanú práve wolfgangom a tak isto si zoženiem filmy od Chaplina. Ten človek bol umelec a Attenborough keď nekričí Vitajte v Jurskom parku" natačá snímky ktoré svojou krásou zasiahnú každého. Všetci herci čo tu boli predvádzajú skvelé výkoni ale hlavný podiel má na tom duo Attenboroug a Downey. To ako dokázal Attenboroug skĺbiť grotesku s dojímavým príbehom som videl len u Amádea a Chaplin je Downeyho životná rola aj keď teraz máme aj Iron mana. Finálna scéna odovzdávania oscara za celoživotné dielo považujem za najlepšiu scénu tohoto filmu a takú poctu aká bola natočená som už dlho nevidel. Neskutočne dobrý film ktorý aj keď je vlastne o tom ako ostatné životopisné filmy po skončení si poviete to bol teda umelec a zato to stojí. Slovami Charlieho Chaplina " bavil som ľudí" a charlie ešte stále bavíš. ()
Galerie (59)
Zajímavosti (20)
- George Hayden, kterého hraje Anthony Hopkins, je jedinou fiktivní postavou. (Kulmon)
- Postava Anthonyho Hopkinse se do scénáře dostala dva až tři týdny před zahájením natáčení po nátlaku producentů, kteří měli ambici natočit oscarový film. Podle režiséra Richarda Attenborougha to film ale naopak poškodilo a kdyby mohl, nejraději by ho natočil znovu. (Kivis)
- James Wood natočil svou roli za jediný den. (Kulmon)
Reklama