Režie:
Richard AttenboroughKamera:
Roger PrattHudba:
George FentonHrají:
Sandra Bullock, Chris O'Donnell, Mackenzie Astin, Rebecca Craig, Colin Stinton, Raffaello Degruttola, Colin Fox, Philippe Leroy, Ian Kelly, Vincent Riotta (více)VOD (2)
Obsahy(1)
Osudová láska, které válečné události vyměřily pouze jedinou noc.
Příběh inspirovaný skutečností se odehrává v roce 1918 v Severní Itálii, kam Američané vyslali dobrovolnické oddíly Červeného kříže, jejichž příslušníkem je také osmnáctiletý mladík Ernest Hemigway. Ten se jednoho dne vydá do zákopů na vlastní pěst a jako reportér z Kansasu začne zpovídat italské vojáky. Když pak do zákopu vlétne granát, pokusí se zachránit těžce zraněného Itala a sám je přitom postřelen do nohy. Je dopraven do polní nemocnice, kde se setká s šestadvacetiletou kanadskou ošetřovatelkou Agnes von Kurowskou a když se italský doktor Caracciolo rozhodne pro amputaci nohy, protože je napadena snětí, chce Ernest raději zemřít. Agnes však začne ránu vymývat solným roztokem a ta se úspěšně hojí. Ernest dlouho s ošetřovatelkou marně flirtuje a žárlivě sleduje nejen dopisy od jejího milého z Ameriky, ale také její výlety s doktorem Caracciolou.
Postupně si sice získá její pozornost a sympatie, než se však stačí jejich láska rozhořet naplno, zasáhne osud v podobě války. Zatímco Agnes musí s ostatními ošetřovatelkami odjet do polního lazaretu, Ernest je poslán domů. Stráví spolu krásnou noc, ale pak už je osud navždy rozdělí. Zatímco Hemigway marně čeká na dopis od své lásky, Agnes podléhá dvoření doktora Caraccioly a nakonec přijme jeho nabídku ke sňatku. Z toho sice sejde, Hemingway však nedokáže překonat svou hrdost a když mu dívka nakonec vyzná lásku, odmítne ji. Později svou lásku, která ho zjevně poznamenala na celý život, zachytil ve slavném románu Sbohem, armádo z roku 1929.
(oficiální text distributora)
Recenze (52)
Dějově utahané. Bohužel tady Buldogová vypadá o dost staře než Oudonnel, takže Oudonnel na mě působí jako mladý, trapný, nevyskákaný péro, uhlazený ksichtík a gelman a ne, jak se o Hemingwayovi traduje - ostřílený, drsný dobrodruh, který své romány psal dle svých vlastních zážitků. (i v tak mladém věku bych si ho tedy představoval úplně jinak). Obsazení mi prostě nesedlo. ()
Naladěn na romantickou notu, mohl jsem tento film bez problémů absorvovat. Standardní romantický patos, který mě tentokráte moc neurazil, podestřený zajímavostí v podobě osoby Ernesta Hemigwaye, ...proč ne? Sice to nepřekračuje linii vyjímečnosti ani o kousek, ale i takových filmů je potřeba. Za zmínku stojí jistě velmi obstojná hudba. No a konec, který rozhodně nelze označit za happy-end potěší vždy. ()
„Táto vojna ma naučila, že je dôležité všetko povedať skôr, ako bude neskoro.“ Mám rád Stratenú generáciu, temného Ernesta Hemingwaya, fascinujúci život, ktorý s bolesťou prežil a jeho diela (klasika Starec a more). Takisto mám rád Richarda Attenborougha, ktorý ak si raz za čas zrežíruje životopisný film, nedopadne to vôbec zle (GÁNDHI, CHAPLIN, KRAJINA TIEŇOV). Preto som sa na LÁSKU A VOJNU tešil. Nejedná sa ani tak o adaptáciu konkrétneho Ernestovho (veľ)diela, ale skôr o historický príbeh, v ktorom náhodou figuruje na fronte ťažko zranený Ernest Hemingway a zamiluje sa do ošetrovateľky. Mne osobne je fuk, do akej miery sa snímka (ne)drží skutočných reálií. Keby to bol dobrý film. Ale nie je. Je to strašná nuda, nevýrazná a civilná v najhoršom zmysle slova. Skutočným podrazom je však otrasné herecké obsadenie. Už Sandre Bullock máme problém uveriť výzor utrápenej sestry, ktorá videla viac bolesti, ako môže priemerný človek zniesť. Stále je to len matná Sandra Bullock v zdravotnej blúze cediaca patetické, prízemné reči. Tou skutočnou bombou, bohužiaľ v negatívnom zmysle slova, je však až desivo mdlý Chris O´Donnell (BATMAN NAVŽDY, BATMAN A ROBIN), v ktorom, nech by sa akokoľvek snažil, nie je ani štipka TOHO Hemingwaya. A on sa ani nesnaží, len si navliekol vojenský mundúr a začal motať neznesiteľne detinské monológy o láske, bolesti a ja neviem o čom ešte. Fádne. ()
Slaboučké. V 90. letech snad atraktivní romance na téma Hemingway a Agnes von Kurowská, ale dnes už jen vzpomínka na roky, kdy tak seriózní téma dávali takovým jako byl Chris O'Donnell nebo Sandra Bullock. Lépe čas věnovat románu Sbohem, armádo nebo jeho první adaptaci s Gary Cooperem z roku 1932. U těchto dvou počinů je totiž kvalita zaručena. ()
Je s podivem, že výsledný dojem je tak slabý a dalo mi práci donutit se konečně film vidět od začátku až do konce. Je to škoda, protože se zdá, že byl připraven a vypraven s péčí a pozorností, kámenem úrazu je, že se větší pozornost nevěnovala výběru hlavních představitelů. Přitom Sandru Bulllock, když hraje to svoje, snáším celkem dobře a Chris O´Donnell už měl také svoje silné momenty. Připadalo mi, že buď měli vybrat herce podle cesty, kterou se scénář ubíral nebo vybrat tyto pocpornové star a natvrdo jim podle toho upravit scénář. Sandra Bullock má v sobě něco za smutného, opuštěného štěňátka, což se skvěle hodilo do Zatímco jsi spal, ale není to rozpolcená hrdinka s nádechem tragična. Co v Anglickém pacientovi zvládala Juliete Binoche zcela mimochodem, to Sandra Bullock nemá ani s maximální snahou. Je vidět, že se snaží, ale je prostě jen milá holka, která nevím proč dává přednost Erniemu před mnohem charismatičtějším a pro ni vhodnějším italským doktorem. Její italský postarší nápadník byl pro mě nejzajímavější postavou příběhu. Vedlejší příběhy by snad mohly být zajímavé, ale mají jen malý prostor a válka je jen neprokreslená kulisa. Biografický film to také není, protože z atmosféry Hemingwayových knih je zde málo a interpretaci Chrise O´Donnella spisovatelova mladistvého elánu nemůžu brát vážně. Je tu však příjemná hudba a kamera. Dabing jistě ubírá na síle prožitku. ()
Galerie (25)
Zajímavosti (4)
- Při úvodní scéně, kdy přijíždějí sanitní vozy do města, hraje kapela skladbu "Škoda lásky". Jaromír Vejvoda ji ale složil až v roce 1927 - nemohla tedy znít v roce 1918, kdy se odehrává příběh filmu. (blackrain)
- Film je věnován vzpomínce na Henryho "Harryho" S. Villarda (1900-1996). (Rodriguez)
- V roce 1954 získal Ernest Hemingway Nobelovu cenu za literaturu. Ve svém nejlepším románu "Sbohem armádo" se nechal inspirovat svými zážitky z Itálie v době první světové války. Byl čtyřikrát ženatý a v roce 1961 spáchal sebevraždu. (Rodriguez)
Reklama